prop · GJ03105 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringen vill i detta sammanhang för kännedom anmäla att fonden för regeringarna har anmält behov av att i särskilda fall, främst för att skydda en lånefordran, temporärt kunna omvandla en fordran till aktier i kundföretaget. Det ankommer på regeringen att ta ställning till detta förslag. Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordar om en garanti för lån på högst till Stiftelsen för svenskt-norskt industriellt samarbete. Förändrad verksamhetsinriktning för AB En fortsatt utbyggnad av den svenska infrastrukturen ställer nya krav på finans- ieringsmöjligheterna för dessa investeringar. AB () bildades av staten och de svenska affärsbankerna för att medverka vid finansiering av svensk export (prop. 1962:125, bet. 1962:SU110 och bet. 1962:BaU22, rskr. 1962:272 och 275). SEK ägs till hälften vardera av de två ägargrupperna. SEK har haft stor betydelse som finansiär av större svenska ex- portprojekt. SEK har förvaltat det statsstödda export- kreditsystemet och senare kreditgivningen baserad på biståndsmedel. SEK har en balansomslutning på ca och ett eget kapital på ca . Lönsamheten är god. Av utlåningen är drygt två tredjedelar exportkrediter till marknadsmässiga villkor, en sjättedel biståndskrediter och en sjundedel exportkrediter med statligt stöd. Ett särskilt program vänder sig till de mindre och medelstora exportföretagen där SEK tillsammans med och bankerna förser dessa företag med fördelaktig exportfinansiering. SEK har lyckats uppnå mycket goda upplåningsvillkor på de internationella kapitalmarknaderna. Detta har bl.a. lett till att de statsstödda krediterna ger överskott. anmälde regeringen (prop. 1994/95:150 bil. 12, s. 7) att SEK avser förmedla lån från den Europeiska Investeringsbanken (EIB) till svenska mindre och medelstora företag, bl.a. via och bankerna. Denna samverkan med internationella mellanstatliga organisationer och institut, bl.a. inom ramen för den europeiska unionen eller med utländska exportkre- ditinstitut, krävde en ändring av bolagsordningen. Den har genomförts. SEK har bl.a. utnyttjat denna nya möjlighet för att sluta ett avtal med den japanska Export- och Importbanken (JEXIM) för förmedling av förmånliga japanska krediter till svenska företag. Större utbyggnader av svensk infrastruktur och exportindustri kan komma att kräva ökade finansieringsinsatser. och bolagsstämma har därför beslutat att det bör skapas möjligheter att utnyttja den upplåningskapacitet och upplåningskompetens som byggts upp i SEK till långfristig finansiering för utbyggnad av infrastrukturen i och utvecklingsprojekt inom exportindu- strin för att stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft. SEK:s medverkan i detta slag av finansieringar skapar förutsättningar för att främja utvecklingen av svenskt näringsliv och tillväxten i ekonomin. SEK:s medverkan kommer att ske på affärsmässig basis och med oförändrad riskprofil. Regeringen ser positivt på en sådan förändring av verksamheten. Enligt SEK:s bolagsordning får den inte ändras utan regeringens godkännande. bör dock ges möjlighet att ta ställning till frågan innan regeringen slutligt god- känner ändringen av bolagsordningen. När SEK bildades var inriktningen enbart exportfinansiering. Den nu beslutade ändringen av bolagsordningen innebär en utvidgad verksamhet. föreslås godkänna de förändrade riktlinjerna för verksamheten. Regeringen föreslår att godkänner vad som anförts om inriktningen av verksamheten vid AB . A. Näringspolitik m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300 och prop. 1994/95:150 bil. 12, bet. 1994 /95:NU28, rskr. 1994/95:445). I budgetpropositionen /96 reserverades medel för vissa tillkommande utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa skulle kunna fullgöra åtaganden gentemot EU. Detta finansierades genom att återlägga en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna 11- procentiga besparingen på myndigheternas förvaltningsanslag. I vårens komplette- ringsproposition föreslog regeringen hur merparten av dessa medel skulle fördelas. Det stod emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU- medlemskapet skulle krävas för att bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu vissa ramhöjningar för några myndigheter.En del av medlen på anslaget A 1. : Förvaltningskostnader är avsedda att täcka kostnaderna för de insatser som krävs av för hanteringen av återflödet från . för dessa propositioner fanns det inte underlag för att göra en slutlig översyn av systemet och bedömning av behovet av kompletterande resurser. Den komplicerade förhand- lingsprocessen om strukturfondsprogrammen har gjort att det totala behovet först nu är överblickbart. skall svara för den ekonomiadministrativa samordningen av återflödet från samtliga fyra strukturfonder och utbetalningar från regionalfonden. Vidare skall vara sekretariat åt sex övervakningskommittéer för mål 2 och 6 samt för vissa gemenskapsinitiativ. Regeringen bedömer att ytterligare behövs för att skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . F. Teknisk forskning och utveckling I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Merparten av utgifterna inom anslaget utgörs av avtalsbundna bidrag till den europeiska rymdorganisationen , , avseende långsiktiga utvecklingsprojekt. Utrymme saknas att inom anvisat anslag delta i nya projekt. Två för svenskt vidkommande viktiga projekt planeras inom ramen för ESA-samarbetet. Vid fattades beslut om ett europeiskt deltagande i den planerade internationella . Rymdstationen innebär det största internationella samarbetsprojektet . Projektet är en teknisk utmaning och ett första steg för längre explorativa projekt. Den utgör också modell för framtidens alltmer globala samarbete på rymdområdet. Projektet leds av . Övriga parter är , , och via . Målen för projektet är att tillhandahålla rymd- och markinstallationer för utforskande och användning av rymden. Detta innebär att kunna behärska alla delar i driften av en komplex utpost i rymden inklusive bemannade transporter. Det europeiska deltagandet i utvecklingen utgörs enligt planerna av de s.k. europeiska elementen dvs. en laboratoriemodul och transporttjänster i form av nästa generation Ariane-raket (5) med en transportmodul (ATV). Detta förutsätter också deltagande i de gemensamma driftkostnaderna av stationen och under dess beräknade livstid fram liksom i användning och drift av de europeiska elementen. Enligt regeringen bör som medlem i delta i utvecklingen av bidrag till den internationella rymdstationen. Kostnaderna för ett svenskt deltagande på nivån beräknas till - 2004 (prisnivå 1995). Deltagandet innebär också att ansluter sig till det mellanstatliga avtal som reglerar samarbetet mellan rymdstationsparterna. och användarorganisationen driver ett gemensamt program, Metop, för att utveckla polära vädersatelliter. De polära satelliterna skall komplettera de redan beslutade geostationära vädersatelliterna (MSG). De polära satelliterna är av stort intresse för den svenska vädertjänsten eftersom de ger en bättre bild av vädersituationen på nordliga breddgrader än vad de geostationära satelliterna ger. deltar i ett förberedande program för Metop . Regeringen anser att bör fortsätta att delta i utvecklingen av Metop. Kostnaderna för ett tvåprocentigt deltagande beräknas till för perioden - 2006 (prisnivå 1995). Ett svenskt deltagande i projekten ger svensk högteknologisk industri möjlighet att konkurrera om attraktiva utvecklingsuppdrag och därmed bibehålla en hög kompetensnivå. Medelsbehovet för de två projekten beräknas till sammanlagt för /96. De avtalsbundna bidragen till debiteras i utländsk valuta. Dessa utgifter är föremål för årliga pris- och valutajusteringar enligt vissa regler. Kostnaderna för pris- och valutajusteringar för /96 kan nu beräknas till . Anslagshöjningen finansieras genom motsvarande besparing inom verksamhetsområde. Regeringen föreslår att till Rymdverksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . (trettonde huvudtiteln) I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett r- amanslag på 2 . I budgetpropositionen för /96 reserverades medel för vissa tillkommande utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa skulle kunna fullgöra åtaganden gentemot EU. Kostnaderna finansierades genom att återlägga en mindre del av myndigheternas besparingsbeting. Det stod emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle komma att krävas för att bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu vissa ramhöjningar för några myndigheter. av medlemskap i den Europeiska unionen har inom ramen för EU:s regionalpolitik ett omfattande arbete lagts ned på att ta fram program för de olika målområdena. Programmen, varav ca hälften redan har godkänts av , kommer att genomföras fram t.o.m. . För genomförandet av strukturfondsprogrammen kommer länsstyrelserna att spela en viktig roll. Särskilda beslutsgrupper har inrättats för att inom ramen för ett samlat programdokument besluta om stöd från . eller länsstyrelserna i det eller de län där beslutsgruppen verkar skall svara för sekretariatsfunktionen för beslutsgruppen. Funktionen innebär, förutom betydande beredningsarbete och rapportering, att länsstyrelserna skall informera om förutsättningarna för att ta del av . Med anledning av de nya arbetsuppgifter som ålagts de berörda länsstyrelserna bör tillföras anslaget A 1. Regeringen föreslår att till Länsstyrelserna m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. har inrättats i enlighet med den nya fastig- hetsmäklarlagen (1995:400) som antogs av (prop. 1994/95:14, bet. 1994/95:LU33, rskr. 1994/95:258). Regeringen har beslutat om fastighetsmäklarförordning (1995:1028) och förordning (1995:1029) med instruktion för . Lagen och förordningarna trädde i kraft . Nämnden skall verka som central myndighet för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare och skall särskilt inrikta sin verksamhet på att fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed, att information sprids om vad god fastighetsmäklarsed innebär och att mäklarna har en god utbildning för sin uppgift. Enligt fastighetsmäklarförordningen gäller att den som vill bli registrerad som fastighetsmäklare skall ansöka om detta hos nämnden. För prövning av en ansökan tas avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Den som är registrerad som fastighetsmäklare skall från och med kalenderåret efter registreringsåret betala en årlig avgift. Utgångspunkten är att staten skall få full kostnadstäckning för arbetet med registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare. Inkomsterna för /96 kan uppskattas till . Kostnaden för nämndens verksamhet beräknas till för /96. Regeringen kommer att ange de närmare villkoren för anslaget. Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . (fjortonde huvudtiteln) Sanering och återställning av miljöskadade områden I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag på för bl.a. sanering och återställning av miljöskadade områden. I enlighet med beslut (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) skall anslaget användas till genomförandet av ett femårigt program för sanering och återställning av miljöskadade områden. Statens naturvårdsverks pågående arbete med det femåriga programmet för sanering och återställning av miljöskadade områden löper ut . Genom ett särskilt anslag (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU01, rskr.1994/95:145, 1994/95:146) på har bidrag för ett tiotal objekt för sanering och återställning beviljats av till länsstyrelser och kommuner. Totalt omfattade ansökningarna 97 objekt på tillsammans för åtgärder som bedömts vara angelägna och möjliga att genomföra med kort insatstid. har inkommit till regeringen med en redovisning av förslag till handlingsprogram för den långsiktiga inriktningen på efterbehandlingsarbetet och förslag till det fortsatta arbetet med bl.a. inventeringar och undersökningar. Med hänvisning till behovet av fortsatta inventeringar, undersökningar och prioriteringar på nationell nivå som underlag för bedömning av behov av framtida sanerings- och återställningsinsatser i landet bör anvisas ytterligare på anslag A 6. Sanering och återställning av miljöskadade områden. Den nya utgiften kompenseras genom besparingar på andra anslag under fjortonde huvudtiteln. Regeringen föreslår att till Sanering och återställning av miljöskadade områden på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag på . Inom EU pågår ett arbete för att harmonisera medlemsstaternas regler för godkännande av växtskyddsmedel. Som ett led i detta arbete har kommissionen påbörjat ett arbetsprogram som syftar till att successivt utvärdera och registrera verksamma ämnen i bekämpningsmedel som finns på marknaden. I kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 ges närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i Rådets direktiv /414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Varje tillverkare eller importör av ett verksamt ämne som önskar få ämnet registrerat som ett godkänt ämne skall anmäla detta till kommissionen. För varje verksamt ämne skall en rapporterande medlemsstat utnämnas. I förordningen ges detaljerade anvisningar som den rapporterande medlemsstaten är skyldig att följa vid utvärderingen. I kommissionens förordning (EG) nr 933/94 anges vilka tillverkare och importörer som gjort anmälan till kommissionen och vilket land som skall vara rapportörland. Efter , och anslutning till EG har en omfördelning av ämnena gjorts genom kommissionens förordning (EG) nr 491/95. har i förordningen utnämnts till rapporterande medlemsstat för fyra ämnen. Kemikalieinspektionen är den svenska myndighet som ansvarar för utvärderingen. De aktuella EU-reglerna anvisar inte hur utvärderingen skall finansieras. Ett arbete på detta område pågår inom kommissionen men är inte klart för att kunna tillämpas på den första etappen av arbetsprogrammet. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är nödvändigt att medel anvisas för att delfinansiera ut- värderingen. Medlen bör anvisas under anslag A 11. Den nya utgiften skall kompenseras genom besparingar på andra anslag under fjortonde huvudtiteln. Regeringen föreslår att till Särskilda projekt på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Förteckning över anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 som begärs i denna proposition A 8 Europeiskt seminarium om brottsförebyggande arbete 1 424 000 D 2 Domstolarna m.m. ramanslag 16 874 000 , reservationsanslag1 500 000 F 7 Allmänna advokatbyråer: Avvecklingskostnader5 800 000 G 3 : Förvaltningskostnader, ramanslag 1 500 000 A 15 Tågledningen, ramanslag 225 000 000 B 7 Vissa kostnader till följd av förlisning, förslagsanslag 1 000 B 8 Utredningsarbete med anledning av förlisning 3 940 000 D 3 , ramanslag 2 800 000 E 7 Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde 5 256 000 A 9 Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m., förslagsanslag511 905 000 A 16 för utbildning och kompetensutveckling, ramanslag 3 460 000 B 1 Bidrag till folkbildningen 158 000 000 C 45 Vissa särskilda utgifter inom unversitetet och högskolor m.m., reservationsanslag -30 000 000 C 46 Övriga utgifter inom grundutbildning, reservationsanslag 173 285 000 D 21 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, reservationsanslag 1 000 000 E 1 m.m., ramanslag 30 000 000 E 3 Studiehjälp m.m., förslagsanslag 2 880 000 E 4 Studiemedel m.m., förslagsanslag 286 135 000 E 5 Vuxenstudiestöd m.m., reservationsanslag475 575 000 Bidrag till statens utsädeskontroll, förslagsanslag 485 000 A 1 förvaltningskostnader, ramanslag 10 000 000 C 7 , ramanslag 3 000 000 B 1 , landsarkiven och , ramanslag 3 298 000 B 4 Centrala museer: Myndigheter, ramanslag 462 000 B 5 Centrala museer: Stiftelser 398 000 B 14 , ramanslag 3 865 000 C 1 , ramanslag 170 000 C 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kultur- området m.m., reservationsanslag 4 612 000 C 5 Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer, reservationsanslag 674 000 C 10 Bidrag till , Operan och Dramatiska teatern 30 217 000 C 14 Bidrag till fria teater-, dans- och musik- grupper m.m., reservationsanslag 23 702 000 C 29 Stöd till svensk filmproduktion m.m., reservationsanslag 1 230 000 C 30 Stöd till filmkulturell verksamhet, reservationsanslag 45 000 C 33 Driftsstöd till dagspressen, förslagsanslag53 000 000 A 1 : Förvaltningskostnader, ramanslag 4 000 000 F 5 Rymdverksamhet, ramanslag 62 544 000 A 1 Länsstyrelserna m.m., ramanslag 10 000 000 C 7 , ramanslag 7 200 000 A 6 Sanering och återställning av miljöskadade områden, reservationsanslag 3 000 000 A 11 Särskilda projekt, reservationsanslag 1 000 000 Summa 2 099 237 000 1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 5 kap. 3 § skall upphöra att gälla, dels att 5 kap. 4 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 4 § Har en högskola tagit emot en student till sådan högskoleutbildning som även anordnas av landsting har staten rätt till ersättning för utbildningen. ------------------------------------------------------- Ersättningen skall betalas Ersättningen skall av det landsting till betalas av det landsting i vilket den kommun, där vilket högskolan huvud- studenten är folkbokförd, hör.sakligen är belägen. Om Tillhör kommunen inte något högskolan huvudsakligen är landsting skall ersättningen belägen i en kommun som betalas av kommunen. inte tillhör något landsting Ersättningens storlek bestämsskall ersättningen betalas av regeringen eller den av kommunen. Ersättningens myndighet som regeringen storlek bestäms av utser. regeringen eller den myndighet som regeringen utser. Ersättning enligt denna paragraf betalas inte för sådan utbildning som ett landsting eller en kommun har uppdragit åt en högskola att genomföra. Denna lag träder i kraft . Ersättning enligt den upphävda föreskriften i 5 kap. 3 § skall inte betalas såvitt avser tiden efter . Den nya lydelsen av 5 kap. 4 § andra stycket tillämpas på ersättning avseende tiden efter . 2 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § och 6 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 3 §1 ------------------------------------------------------- Korttidsstudiestöd utgår för Korttidsstudiestöd lämnas för varje timme varje timme 1. under vilken den 1. under vilken den studerande förlorar studerande förlorar arbetsinkomst på grund av arbetsinkomst på grund av att han deltar i att studeranden deltar i utbildning, utbildning, 2. under vilken den studerande förlorar arbetsinkomst på grund av resor till eller från den plats där utbildningen äger rum. ------------------------------------------------------- Till samma studerande får Till samma studerande får korttidsstudiestöd utgå för korttidsstudiestöd lämnas för högst under ett högst från och budgetår. med ett visst år till och med påföljande år. 6 kap. 3 §2 ------------------------------------------------------- Internatbidrag utgår för Internatbidrag lämnas för 1. under vilket den studerande deltar i kurs och på grund därav har sådana särskilda kostnader för resa, kost eller logi i samband med kursen som är av betydelse, 2. under vilket den studerande reser till eller från den plats där kursen äger rum och på grund därav har sådana särskilda kostnader för resa, kost eller logi som är av betydelse. ------------------------------------------------------- Till samma studerande får Till samma studerande får under ett budgetår utgå ett internatbidrag för högst tio visst år till och med den dygn enligt första stycket 1 påföljande år lämnas och för högst enligtinternatbidrag för högst tio första stycket 2. dygn enligt första stycket 1 och för högst enligt första stycket 2. **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse 1990:209. 2Senaste lydelse 1987:303. Närmare föreskrifter om ersättning för kostnader som avses i första stycket meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft .