prop · GJ03150D3 · 1996-01-01 00:00:00 — Inom varje skatteområde har ett antal riktlinjer tagits fram, som tillsammans utgör . De första riktlinjerna inom varje skatteområde, systemavgränsningen, bestämmer de yttre ramarna för skattesystemet. Dessa riktlinjer fastställer skatteperiodens längd, vilken typ av skatteskala som är förenlig med , var beskattning skall ske osv. Därefter följer en huvudnorm, som definierar skattebasen, och ett antal riktlinjer som preciserar huvudnormen. Slutligen finns ett antal riktlinjer som begränsar huvudnormen. Eftersom riktlinjerna inom de tre redovisade skatteområdena är ganska omfattande redovisas dessa inte i sin helhet i denna bilaga (se i stället SOU 1995:36). Nedan återges istället de viktigaste riktlinjerna inom varje område. 3.1.1 Norm för inkomstbeskattningen I systemavgränsningen inom inkomstbeskattningen preciseras att skatteperiodens längd skall vara kalenderår eller räkenskapsår, att skatteskalan kan vara pro- gressiv, proportionell eller degressiv, att både sam- och särbeskattning är möj- lig. Skattereduktioner är förenliga med om de inte har som syfte att gynna vissa grupper av skattskyldiga. Huvudnormen inom inkomstbeskattningen definierar skattebasen som ökningen (eller minskningen) av nettoförmögenheten adderad med alla konsumtionsutgifter . Eftersom skattebasen definierad på detta sätt är omöjlig att fastställa empiriskt krävs ett antal preciseringar av huvudnormen. Preciseringen av huvudnormen anger bl.a. att inget sparande får ske med obe- skattade medel, att priser, och stipendier utgör skattepliktig inkomst. Även transfereringar och andra förmåner är skattepliktig inkomst liksom förmånen av att bo i eget hem. Riktlinjer som begränsar huvudnormen måste finnas dels för att förhindra vissa typer av dubbelbeskattning, dels av administrativa skäl. Begränsningen innebär bl.a. att inkomster med separat beskattning inte skall ingå i skattebasen, att avdrag får ske för kostnader som krävs för intäkternas förvärvande och att värdet av vissa typer av arbete, exempelvis hushållsarbete och ideellt arbete, inte skall ingå i skattebasen. 3.1.2 Norm för socialavgifter och särskild löneskatt Systemavgränsningens riktlinjer anger bl.a. att skattedelen i socialförsäkrings- avgifterna inte skall beräknas från individens perspektiv utan från ett makro- perspektiv. Vidare fastläggs vem som skall erlägga socialavgift eller särskild löneskatt. Huvudnormen definierar skattebasen. Basen skall för egenavgifter, som betalas av enskilda näringsidkare, i princip vara densamma som för inkomstskatt. För arbetsgivaravgifter skall basen i princip omfatta de ersättningar som hos mottagaren skall beskattas som inkomst av tjänst. Preciseringen innehåller riktlinjer om att endast ersättningar för utfört arbete skall utgöra underlag för socialavgifter eller särskild löneskatt. Detta innebär att transfereringar som barnbidrag, bostadsbidrag inte skall ingå i underlaget. Ersättningar, som är förmånsgrundande enligt lagen om allmän för- säkring (AFL), skall ingå i underlaget för socialavgifter medan ersättningar som inte är förmånsgrundande enligt AFL skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. 3.1.3 Norm för mervärdesskatt Systemavgränsningen för mervärdesskatten innebär bl.a. att yrkesmässig om- sättning krävs för skattskyldighet, att skattesatsen skall vara proportionell, att offentlig myndighetsutövning inte skall vara skattepliktig, att destinationsprincipen skall tillämpas i internationella transaktioner. Enligt huvudnormen skall skattebasen innehålla allt tillhandahållande i form av varor och tjänster. Preciseringarna innebär bl.a. att uttag ur näringsverksamhet skall vara skattepliktig, att uthyrning av fast egendom och att värdet av bank- och för- säkringstjänster skall ingå i skattebasen om tjänsten är avsedd för konsumtion. De begränsande riktlinjerna innebär bl.a. att sparande, exempelvis för livförsäkringar och investeringar, inte skall ingå i skattebasen. Varor och tjänster som subventioneras av offentliga medel är inte skattepliktiga när den ingående mervärdesskatten är högre än den utgående mervärdesskatt som skulle utgå på det subventionerade priset. 3.1.4 Norm för punktskatter för punktskatter är betydligt svårare att fastställa än för övriga skatter. Huvudnormen är att skatten skall vara proportionell, en princip som även används internationellt. För vissa breda skattebaser, exempelvis energiskatten, innebär preciseringen att skatteuttaget kan variera beroende på ändamål. Detta innebär att skatten på energi för transporter kan vara högre än skatten på energi för uppvärmning respektive skatten på energi som används i produktionen (insatsvara). Preciseringen tillåter även att vissa skattebaser klassindelas beroende på utsläppsgrad, exempelvis bensin. 3.2 Kategorisering av avvikelser Det finns anledning att dela in avvikelserna i olika grupper. Som tidigare nämnts finns skillnader mellan icke skattepliktiga offentliga transfereringar som barnbidrag m.fl. och andra avvikelser. Ett införande av skatteplikt för offentliga transfereringar skulle vid bibehållna politiska mål ge ökade offentliga utgifter, finansierade genom ökade skatter. Sådana icke saldopåverkande avvikelser har särredovisats. Ett införande av skatteplikt för andra inkomster eller minskade avdragsmöjlig- heter kan antingen resultera i ökade skatteintäkter eller erodera den bas som skatteavvikelsen beräknats på. Exempelvis skulle ett slopat avdrag för resor till och från arbetet ge ökade skatteintäkter medan en skattebeläggning av skogsägares uttag av bränsle förmodligen skulle erodera basen. Avvikelserna har delats upp i tre huvudgrupper, saldopåverkande respektive icke saldopåverkande skatteförmåner samt saldopåverkande skattesanktioner. De saldopåverkande skatteförmånerna har dessutom delats upp i åtta undergrupper. Grupp 1 - Ej skatteplikt. Avvikelser som beror på skattefrihet eller reducerad skatteplikt. Förekommer i inkomstbeskattningen som inkomster som ej är skattepliktiga, exempelvis intäkter för försäljning av vilt växande bär och utlandstillägg. Inom mervärdesskatteområdet är upplåtelser av hyresrätter, biografföreställningar, m.m. att hänföra till denna grupp. Grupp 2 - Avdrag för privata levnadskostnader. Exempel på sådana avvikelser är avdrag för konsumtionsräntor (dock ej boenderäntor) och avdrag för kostnader för resor till och från arbetet. Grupp 3 - Avdrag för icke förvärvskälleanknutna kostnader. Exempel på avdrag i denna grupp är kvittning av underskott av litterär verksamhet mot inkomst av tjänst. Grupp 4 - Avdrag som innebär räntefri skattekredit via uppskjutande av skatten. Exempelvis pensionsförsäkringar, avsättning till periodiseringsfond och överavskrivning på inventarier. Grupp 5 - Lägre skattesats. Reducerad moms för livsmedel, m.m., lägre skatte- sats för avkastning på pensionsförsäkringar. Grupp 6 - För stort kostnadsavdrag. Till denna grupp hör regler som tillåter för stora avdrag i förhållande till vad som är företagsekonomiskt motiverat, ut- landstraktamenten enligt de regler som gällde års taxering. Grupp 7 - Icke skattskyldighet för ideella föreningar m.m.. Grupp 8 - Övriga undantag. Till denna grupp har förts vissa inslag i dubbelbe- skattningsavtal, koncernbidragsdispens m.m. Avvikelser som är skattesanktioner utgörs av vissa inkomster som dubbelbeskattas eller beskattas med en högre skattesats jämfört med andra inkomster. En skattesanktion kan också utgöras av kostnader hos ett företag som inte är avdragsgilla i taxeringen, exempelvis kostnader för representation som överstiger en viss nivå. I redovisningen har ingen fullständig genomgång gjorts av skattelagstiftningen med avseende på skattesanktioner utan enbart enstaka sanktioner finns redovisade. 3.2.3 Ej saldopåverkande skatteförmåner Ej saldopåverkande skatteförmåner utgörs av avvikelser som beror på icke skatte- plikt eller reducerad skatteplikt för offentliga transfereringar till den del de inte utgör ersättning för utfört arbete. Eftersom samtliga inkomster enligt är skattepliktiga blir dessa transfereringar automatiskt definierade som skatteförmåner. Exempel på icke saldopåverkande avvikelser är allmänt barnbidrag, bidragsför- skott och bostadstillägg för pensionärer. Även det särskilda grundavdraget för pensionärer hör till denna grupp. 3.3 Beräkning och redovisning av skatteavvikelser En skatteavvikelse kan antingen vara definitiv, dvs avvikelsen innebär en definitiv skattelättnad, eller innebära ett uppskov med beskattning. En av- vikelse som utgörs av ett uppskov är analog med ett räntefritt lån. Effekterna av skatteavvikelser kan antingen beräknas enligt skattebortfallsmetoden, (eng. revenue forgone - RF-metoden), skatteökningsmetoden (eng. revenue gain - RG- metoden) eller utgiftsekvivalentmetoden (eng. outlay equivalents - OE-metoden). Den mest vanliga beräkningsmetoden internationellt är RF-metoden. I beräknar The Treasury avvikelserna både enligt RF-metoden och OE-metoden. Vid RF-metoden beräknas det potentiella skattebortfall som uppstår på grund av undantaget. Beräkningen är en marginalberäkning och visar skillnaden i skatt när beräkningen görs med respektive utan undantag. Metoden är statisk och tar inte hänsyn till beteendeförändringar hos de skattskyldiga. Beaktandet av beteendeförändringar kan medföra att nettoresultatet blir negativt, dvs. ett slopande av skatteavvikelsen medför minskade skatteintäkter. Vid OE-metoden räknas skatteavvikelsen om till ett skattepliktigt bidrag. Avvikelsen "resor till och från arbetet" räknas om till ett skattepliktigt bidrag genom att det direkta skattebortfallet divideras med ett uttryck (1-t), där t är marginalskatten, för den skattskyldige. Beräkningar för punktskatter är mer komplexa, eftersom dessa även påverkas av mervärdesskatten.- RG-metoden används för att beräkna de ekonomiska effekterna av olika skatteförslag. RG-metoden är en nettoberäkningsmetod, som visar nettoeffekten på offentliga sektorns saldo vid ett slopande eller införande av en skatteavvikelse. RG-metoden tar även hänsyn till beteendeförändringar. Beräkningarna kan redovisas antingen kassamässigt eller periodiserat. En periodiserad redovisning visar kostnaden för avvikelsen för ett specifikt år medan en kassamässig redovisning visar betalningsflödena under ett specifikt år. Periodiserade beräkningar utgör ett bättre beslutsunderlag, eftersom de inte påverkas av betalningar som enbart är förskjutningar i tiden. Här har valts en periodiserad redovisning. Avvikelserna i denna rapport redovisas i termer av utgiftsekvivalenter och redovisas både brutto- och nettoberäknade och avser De totala saldopåverkande skatteavvikelserna beräknas brutto till , varav inom inkomstbeskattningen, för socialavgifter och särskild löneskatt, inom mervärdesskatten och till för punktskatterna. Sanktionerna beräknas till . De nettoberäknade avvikelserna uppgår totalt till , varav inom inkomstbeskattningen, för socia- lavgifter och särskild löneskatt, inom mervärdesskatten och till för punktskatterna. Sanktionerna beräknas till . De icke saldopåverkande avvikelserna beräknas till , varav inom inkomstbeskattningen och för socialavgifter och särskild löneskatt. Samtliga skatteavvikelser är marginalberäknade, vilket innebär att en summering inte kan göras, eftersom detta medför en överskattning av det totala beloppet avseende skatteavvikelser. En summering har ändå gjorts inte som en skattning av de totala skatteavvikelserna utan enbart för att erhålla en fördelning av skatteavvikel- serna på olika typer, ändamål, m.m. En summering ger också en snabb bild av skatteavvikelsernas betydelse. 3.3.1 Skatteavvikelser inom inkomstbeskattningen Under inkomst av tjänst finns 30 avvikelser som berör inkomstsidan och sex av- vikelser som berör avdragssidan. Knappt hälften av dessa avser icke saldopåverkande transfereringar från offentlig sektor. De icke saldopåverkande avvikelserna utgör avvikelser enbart vid bruttoredovisningen. Avvikelsen är beräknad för att icke skattepliktiga transfereringar skall kunna jämföras med andra skattepliktiga transfereringar. En sådan jämförelse görs i tabell 7. Den viktigaste saldopåverkande avvikelsen är "pensionskostnader för arbetstagare", vilken uppgår till brutto och till netto. De icke saldopåverkande avvikelserna uppgår till brutto. Kostnader i tjänst, allmänna avdrag och särskilt grundavdrag Den största skatteavvikelsen under denna grupp är det särskilda grundavdraget för pensionärer. Avvikelsen är inte saldopåverkande utan visar endast hur mycket pensionerna borde öka för att pensionärskollektivet skall erhålla samma inkomst efter skatt om pensionen beskattas som löneinkomst. Avdrag för resor till och från arbetet utgör den största saldopåverkande avvikelsen. Avvikelsen uppgår brutto till och netto till . Avdrag för pensionspremier uppgår till och skatteförmånen till brutto och till netto. Skatteförmånen är beräknad som skillnaden i marginalskatt vid avdrags- tillfället och pensionsutbetalningen. De saldopåverkande avvikelserna uppgår till brutto respektive netto. Enligt 22 § Kommunalskattelagen skall uttag av bränsle från fastighet, som är taxerad som lantbruksenhet inte beskattas, om uttaget bränsle skall användas för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad. Skatteavvikelsen har beräknats till brutto och till netto. De största avvikelserna orsakas av reglerna om återföring av skatteutjäm- ningsreserv (surv), avsättningar till periodiseringsfonder och direktavskrivningar för byggandsinvesteringar. Avvikelsen vid återföring av surv består dels av en räntekredit för 8/10 av det reserverade beloppet, dels av att 1/10 av det reserverade beloppet får överföras till eget kapital utan skattekonsekvenser. Skatteavvikelsen beräknas till brutto och till netto avseende . För beräknas avvikelsen till respektive . För periodiseringsfonder beräknas avvikelserna till brutto och till netto. Avvikelsen för direktavskrivningar av byggnadsinvesteringar beräknas till brutto respektive netto. Värdeminskning av inventarier innebär en avvikelse om skattelagstiftningens avskrivningsregler medför en snabbare avskrivning jämfört med en avskrivning som görs på ekonomisk livslängd. Skatteavvikelsen är en räntefri skattekredit och beräknas till brutto respektive netto. Enligt 23 § Kommunalskattelagen får avdrag ske för utgifter, som avser anläggning av ny skog och dikning, som främjar skogsbruk. Lagstiftningen gäller även för plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling. Stödet innebär en räntefri skattekredit och beräknas uppgå till brutto och till netto. Enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel är skattesatsen 15 %4 på en schablonberäknad avkastning. Skatteavvikelsen består av skillnaden mellan skatt på verkliga intäkter plus ränteeffekten på värdestegring minus den inbetalda avkastningsskatten. Avvikelsen beräknas till brutto respektive netto. För föreligger en skatteavvikelse genom enkelbeskattning av bolagsinkomster. Såvitt gäller realisationsvinst begränsades beskattningen till av vinsten. Denna skatteförmån upphörde , då dubbelbeskattningen återinfördes. Skatteavvikelsen uppgick till brutto och till netto. De största skatteförmånerna avser avkastningen på eget hem, dvs småhus och bostadsrätter. Skatteförmånen, när hänsyn tagits till fastighetsskatten, beräknas för småhus till brutto och till netto. För bostadsrätter beräknas förmånerna till brutto respektive netto. De saldopåverkande skattestöden uppgår till brutto och till netto. Enligt skall inte reduktion medges för ränteutgifter som avser konsumtionskrediter. Denna förmån utgör den största skatteförmånen, men eftersom det ej är möjligt att skilja konsumtionsräntor från andra räntor har ingen beräkning kunnat göras. Bostadsrättsföreningar vars räntekostnader överstiger de intäkter man har att redovisa har ingen möjlighet att erhålla skattereduktion för detta underskott. Enligt utgör detta en skattesanktion som brutto beräknas till och netto till . Skattesanktionen för räntor som enbart berättigar till reduktion uppgår till brutto och till netto. Undantag från skattskyldighet innebär att den skattskyldige ej är skattepliktig för vissa inkomster de erhåller. I denna grupp ingår skatteavvikelsen för med . 3.3.2 Skatteavvikelser inom socialförsäkringen Avvikelserna inom socialförsäkringen avser dels undantag från särskild löneskatt och gäller i huvudsak de undantag som finns under inkomstbeskattningen, dels undantag från allmän tilläggspensionsavgift. Dessutom finns vissa lagreglerade tillfälliga nedsättningar och reduceringar av arbetsgivaravgifter. Undantag från särskild löneskatt Under inkomst av tjänst bör i princip särskild löneskatt utgå på bl a flytt- ningsbidrag, ersättning för blod och värnpliktigas förmåner. Under näringsverksamhet bör särskild löneskatt utgå på uttag av bränsle, an- läggning av ny skog samt för avdrag för resor till och från arbetet. Stödet uppgår till brutto och till netto. I princip samtliga skattepliktiga transfereringar är pensionsgrundande vad avser ATP. Enligt gällande regler påförs dessa inte någon ATP-avgift. De beloppsmässigt mest betydande av dessa är sjukpenning, föräldrapenning , livränta vid arbetsskada och arbetslöshetsersättning. I de beräkningar som gjorts har samtliga pensionsgrundande transfereringar påförts ATP-avgift. Av beslutade riktlinjer för ålderspensionsreformen följer att skall en motsvarighet till arbetsgivaravgift införas vad gäller pensionsgrundande socialförsäkringsersättningar. Skatteavvikelsen uppgår till . Stöd genom nedsättning av socialavgifter ges till näringslivet i vissa branscher i stödområde 1 samt i den norra delen av stödområde 2. Nedsättningen är och omfattar både arbetsgivare och egenföretagare. Däremot gäller inte nedsättningen stat och kommun. Stödet beräknas uppgå till brutto och till netto. **FOOTNOTES** Fram t.o.m 1994 var skattesatsen . Det är viktigt att påpeka effekten av det schablonsystem som tillämpas. Ser man till ett enskilt år kan schablonintäkten avvika från en normalt beräknad intäkt. Det blir då inte riktigt att beräkna avvikelsen som skillnaden mellan den normala skattesatsen () och den som tillämpas för schablonsyste- met. De avvikelser som kan uppstå enskilda år kan accepteras eftersom pensionskapitalen är bundna över . med för hög beskattning motverkas av ett annat år med för låg beskattning. När det gäller att studera avvikelser avseende enstaka år leder schablonsystem av denna typ således till problem. Trots detta baseras beräkningarna på skillnaderna mellan de olika skattesatserna. De beräknade avvikelserna är därför behäftade med mycket stor osäkerhet. Lag om tillfällig avvikelse från lagen om socialavgifter För att främja utbildning och kompetens får arbetsgivare som låter en anställd deltaga i utbildning på arbetstid göra avdrag med per arbetsdag från det belopp som skall betalas i arbetsgivaravgifter. Förutsättningen är dock att ar- betsgivaren anställer en av länsarbetsnämnden anvisad ersättare. Avdrag får även göras med /tim, dock högst , för anställda som deltar i fort- bildning anordnad eller godkänd av länsarbetsnämnden. Avvikelsen beräknas till brutto och till netto. 3.3.3 Skatteavvikelser inom mervärdesskatten Undantag från skatteplikt innebär att mervärdesskatt inte utgår på tjänsten eller varan. Totalt beräknas skatteförmånerna exklusive undantaget för upplåtelse av hyresrätter m.m. uppgå till brutto och till netto. Upplåtelse av arrende, hyresrätt, bostadsrätt, tomträtt, servitutsrätt eller annan rättighet till fastighet eller del av fastighet är inte skattepliktigt. Skatteförmånen beräknas till brutto och till netto. Skatteavvikelsen är inte redovisad i tabell 1, eftersom en sådan avvikelse medför icke neutralitet mellan boende i hyresrätt och boende i eget hem. Mervärdesskatt utgår heller inte på TV-licenser, vilket innebär en skatteförmån på brutto och netto. Lotterier är också undantagen från mervärdesskatteplikt, vilket innebär en skatteförmån på brutto och netto. En reducerad mervärdesskatt utgår på livsmedel, rumsuthyrning, personbefordran samt transport i skidliftar. Totalt beräknas stödet brutto uppgå till varav för livsmedel. Nettobeloppen uppgår till respektive . För allmän nyhetstidning utgår mervärdesskatt , vilket innebär ett stöd om brutto och netto. Detta stöd kan jämföras med presstödet om . 3.3.4 Skatteavvikelser inom punktskatteområdet De största avvikelserna avseende punktskatterna gäller energiskatten. Totalt beräknas förmånsdelen i avvikelserna uppgå till brutto och till netto. Den största enskilda avvikelsen avser skatt på diesel för vilken förmånen uppgår till brutto respektive netto. Skatt på diesel tas ut med per kWh men enligt borde skattesatsen uppgå till per kWh. Det differentierade skatteuttaget på fossila bränslen medför en skatteförmån på respektive medan skatteförmånen på biobränslen beräknas till brutto respektive netto. Skattebefrielse för bandrift innebär en skatteförmån på brutto respektive netto. Sanktionsdelen uppgår inom energiskatteområdet till brutto respektive netto och avser skatteuttag på energi i sektorerna jord- och skogsbruk. De totala skatteförmånerna kan uppskattas till brutto respektive netto. Enligt gällande lagstiftning är bränsle som åtgår för produktion av elkraft undantagen från koldioxidskatt. Undantaget innebär en skatteförmån på brutto och på netto. För elkraft som produceras i vattenbaserade kraftverk utgår i vissa fall en sär- skild skatt per producerad kWh. Skattesatsen varierar /kWh beroende på anläggningens ålder. Skatten är en form av inkomstskatt som enbart lagts på vissa kraftproducerande företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Skatteavvikelsen beräknas till brutto och till netto. Motsvarande skatt tas även ut för elkraft som produceras i kärnkraftsanlägg- ningar. Skatteuttaget är /kWh. Skattesanktionen beräknas till brutto respektive netto. Försäljningsskatt på motorfordon är differentierad beroende på miljöklass. För personbilar i miljöklass tre är skatten högre jämfört med personbilar i miljöklass två. För tunga lastbilar i miljöklass 3 är skatten högre jämfört med tunga lastbilar i miljöklass 1. Det extra skatteuttaget utgör en sanktion, som uppgår till brutto och till 0,2 mkdr netto. 4 Redovisning av beräkningsresultat I tabell 1 nedan redovisas brutto- och nettobeloppen för de enskilda avvikelser- na. Bruttobeloppet motsvarar den transferering som krävs för att den skattskyldiges nettoinkomst skall vara oförändrad om skatteavvikelsen slopas. Nettobeloppet utgörs av bruttobeloppet efter avdrag för skatt. De första 119 avvikelserna avser saldopåverkande avvikelser som utgör förmåner. Avvikelserna 120-127 är sanktioner, vilket innebär att beloppet är framräknat som ett negativt skattepliktigt bidrag. Avvikelserna 128-158 är icke saldopåverkande, dvs ett slopande av avvikelsen med införande av ett skattepliktigt bidrag påverkar inte den offentliga sektorns saldo. Tabell 1 Skatteavvikelser 1993-1996. Saldopåverkande Skatteförmån brutto Skatteförmån netto avvikelser 1993 1994 1995 1996 1993 1994 1995 1996 Intäkter av tjänst 1 Stipendier 2 Hittelön 3 Ersättning för blod m.m.0,020,020,02 0,02 0,01 0,01 0,01 0,01 4 Intäkter vid försäljning av vilt växande bär 5 Utlandstillägg 6 Kostnadsersättning personal 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 7 Kostnadsersättning till utländska forskare 8 Utlandstraktamenten 0,00Upphört 0,00Upphört 9 Tjänsteinkomster vistelse utomlands 10 Tjänsteinkomster utländska fartyg 11 Pensionskostnader för arbetstagare 2,42 4,3 5,06 5,83 1,61 2,90 3,23 3,67 12 Ersättning pga politisk förföljelse 13 Ersättning till neurosedynskadade 14 Kontantunderstöd av arbetslöshetsnämnd 15 Arbetsgivares utgifter för personalsjukvård0,42 0,42 0,42Upphört 0,25 0,25 0,25Upphört 16 Personalrabatter mm.