prop · GJ03193 · 1996-01-01 00:00:00 — I resolution i målet fastställde ministerkommittén bedömning att de restriktioner som gällde för en mors besök hos sin utvecklingsstörde son, medan denne var intagen på ett vårdhem, inneburit brott mot skyddet för familjelivet i konventionens artikel 8 och mot artikel 6, eftersom restriktionerna saknade stöd i lag och inte kunde överprövas i domstol. Sonen avled under målets handläggning. tillerkände modern ett skadestånd om för konventionsbrotten samt ersättning för rättegångskostnader. avvaktar svenska lagstiftnings-åtgärder innan en slutresolution kan antas. Lagstiftningsåtgärder avvaktas av ministerkommittén också i målet , som rör jurys medverkan och dess sammansättning i ett tryckfrihetsmål med politiska implikationer. I dom hade funnit att den svenska domstol som avgjorde tryckfrihetsmålet inte varit oberoende och opartisk på grund av juryns - helt i enlighet med svensk praxis - partipolitiska sammansättning. Konsekvenserna av domen har behandlats i domarutredningens betänkande, Domaren i - utgångspunkter för fortsatt utredningsarbete (SOU 1994:99). Frågan om lagstiftningsåtgärder med anledning av domen övervägs inom . registrerades 3 481 nya klagomål hos kommissionen, varav 165 mot . Motsvarande siffror för var 2 927 respektive 161. Antalet klagomål till kommissionen fortsätter således att öka, varför den genomsnittliga handläggningstiden för mål i kommissionen är fortsatt lång. Vissa brådskande mål, t.ex. sådana som rör brott mot artikel 3 - skyddet mot tortyr m.m. - behandlas dock med förtur. hänsköts 113 mål till domstolens prövning. Av de sammanlagt ca 530 mål som domstolen avgjort sedan den tillkom rör 31 klagomål mot . En redovisning av de domar som meddelats i mål mot finns bl.a. i bilaga till regeringens proposition 1995/96:126, Förnyad förklaring enligt artikel 46 i . Referat av de domar som avkunnat fram finns numera också att tillgå i offentliga databas, informationssystemet RIXLEX. Det löpande arbetet på det mänskliga rättighetsområdet bedrevs i övrigt i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och i dess expertkommittéer. CDDH har bl.a. behandlat det förslag till tilläggsprotokoll till som utarbetats av expertkommittén för utveckling av de mänskliga rättigheterna () angående vissa ytterligare rättigheter för frihetsberövade. Det har dock inte gått att nå enighet om en text som kan överlämnas till ministerkommittén för antagande på grund av de starka meningsskiljaktigheter som råder mellan staterna om utformningen av ett sådant protokoll. Däremot har CDDH antagit och till ministerkommittén överlämnat av expertkommittén för processuella frågor (DH-PR) utarbetade överenskommelser om immunitet och privilegier för ledamöterna av den nya domstolen, vilken kommer att upprättas då protokoll nr 11 till träder i kraft, samt om immunitet för de personer som deltar i rättegångar inför den nya domstolen. Yttranden har avgetts till ministerkommittén över resolutioner från angående dödsstraffets avskaffande i krigstid, om begreppet lösdrivare i artikel 5:1 (e) samt om framsteg avseende kvinnans rättigheter. Arbetet på ett tilläggsprotokoll till om jämställdhet mellan kvinnor och män har bedrivits inom DH- . Det har hitintills inte gått att uppnå enighet bland medlemsstaterna om ändamålsenligheten av ett sådant tilläggsprotokoll eller om dess utformning. Arbetet skall vara avslutat /97. I detta sammanhang kan det finnas anledning att också nämna i vilken utsträckning tilläggsprotokollen till ratificerats av medlemsstaterna. Uppgifterna gäller förhållandet . Som nämnts ovan hade själva konventionen ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , och . Samtliga stater som ratificerat konventionen har också accepterat den enskilda klagorätten samt domstolens jurisdiktion. Det första tilläggsprotokollet, som rör bl.a. äganderättsskyddet, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , och . Det fjärde tilläggsprotokollet, som rör bl.a. rätten till rörelsefrihet och rätten att lämna sitt land samt innehåller förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , , , , , , , , och . Det sjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , , , , , , , och . Det sjunde tilläggsprotokollet, som bl.a. anger vissa rätts-säkerhetsgarantier vid utvisningsförfaranden samt rätt till överprövning av brottmålsdomar, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Det nionde tilläggsprotokollet, som ger också den enskilde klaganden rätt att själv hänskjuta ett mål till domstolens prövning, ratificerades av (se prop. 1994/95:115, Reformering av övervakningssystemet enligt ). Protokollet hade vid utgången av ratificerats av 21 stater. Det trädde i kraft gentemot de 12 stater som hade ratificerat det. För del trädde det i kraft . Det elfte tilläggsprotokollet, som rör reformeringen av övervakningsystemet enligt konventionen, hade vid utgången av ratificerats av 17 stater, däribland (se ovannämnda prop. 1994/95:115). Protokollet träder i kraft efter det att samtliga konventionsstater ratificerat det. Övriga protokoll rör främst processuella ändringar i förfarandet inför konventionsorganen. Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr m.m., som trädde i kraft , hade vid utgången av ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , och . har dock undertecknat konventionen. För en närmare redovisning av konventionens innehåll hänvisas till prop. 1987/88:133. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m. inledde sin verksamhet . besökte kommittén , , , , , och . De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök är inte offentliga men kan offentliggöras, om den berörda staten begär det. Rapporten från det första besöket i , som tillställdes , har offentliggjorts liksom det svar som den lämnade kommittén och den rapport från kommitténs besök i som tillställdes regeringen . I resolution utsåg ministerkommittén ordföranden i den ryske presidentens kommission för mänskliga rättigheter och den svenske diplomaten gemensamt till mottagare av särskilda pris för främjande av de mänskliga rättigheterna. Priset utdelas i princip . för jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) sammanträdde två gånger . ägde konferensen och demokrati: utopi eller utmaning rum i . Ordförande för konferensen var vice statsminister och jämställdhetsminister och premiärminister . Två seminarier anordnades . Det ena behandlade kvinnor och migration och ägde rum i . Det andra handlade om nationell politik rörande jämställdhet mellan kvinnor och män och ägde rum i . Därutöver anordnades en hearing med zigenska kvinnor från Väst-, i . Tre expertgrupper fortsatte sitt arbete: en - i samarbete med styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) - om migration, kulturell mångfald och jämställdhet mellan kvinnor och män, en om våld mot kvinnor och en om rätt till fri abort. deltog i den förstnämnda gruppen. Vidare antogs direktiv till dels en expertgrupp om intolerans, rasism och jämställdhet mellan kvinnor och män, dels en expertgrupp som skall arbeta med metodutveckling för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden. kommer att ingå i den sistnämnda gruppen. Expertgruppen om jämställdhet och demokrati överlämnade sin slutrapport som behandlar det för bl.a. kontroversiella begreppet likhetsdemokrati . För att stimulera en fortsatt debatt beslutades att rapporten skulle få en vid spridning. för massmediefrågor (CDMM) sammanträdde . CDMM behandlade flera aktuella frågor, såsom våld i medier, medier och intolerans, medier i ett paneuropeiskt perspektiv, skydd för journalister, informationsfrihet och ny kommunikationsteknik. deltog i följande arbetsgrupper och kommittéer under CDMM. - Arbetsgruppen om piratkopiering. Gruppen, som leddes av en svensk ordförande, slutförde sitt arbete med att genomföra ett seminarium och publicera en handbok om piratkopiering. - Arbetsgruppen om medier och våldsskildringar. Gruppen har till uppgift att utarbeta lämpliga riktlinjer för våldsskildringar i medier. - Arbetsgruppen om medier och intolerans. Gruppen skall utreda vilken betydelse medierna har för utbredningen av rasism, främlingshat m.m. samt på vilket sätt medierna kan bidra till att motverka sådana företeelser. - Kommittén om massmediekoncentration. Kommittén skall sammanställa olika nationella rapporter samt vid behov föreslå åtgärder mot skadlig mediekoncentration. antog en rekommendation inom massmedieområdet, som behandlar åtgärder mot piratverksamhet på ljud- och bildområdena. 3.1.4 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor för asylrättsliga frågor (CAHAR) är ett forum för utbyte av erfarenheter och information om förändringar av den asylrättsliga lagstiftningen i respektive land. utvidgning mot öst har påverkat inriktningen av CAHAR:s arbete och kommittén tog sikte på de nya medlemsländernas problem. Denna utveckling har inte varit självklar för alla medlemsländer men från svensk sida anses det angeläget att utvecklingen går i den riktningen. Det är viktigt att dessa nya demokratier också skapar ett system för att kunna ta emot flyktingar och pröva deras asylansökningar. Det är likaledes viktigt att deras lagstiftning på området överensstämmer med de principer och värderingar som utvecklats bl.a. inom . Som en följd av att den s.k. Wienprocessen avslutats har man, främst på grund av starkt tryck från de central- och östeuropeiska länderna, beslutat att CAHAR tillsammans med styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) skall arrangera ett möte för att diskutera migrationsströmmar och migrationspolitik i . Ett första sådant möte hölls . fortsatte diskussionen om s.k. säkra länder ur transitländernas perspektiv, för vilken hade tagit fram ett underlag. Baserad på ett dokument utarbetat av hölls en inledande diskussion om och rätten för asylsökande att överklaga ett avvisningsbeslut. för dubbla medborgarskap (CJ-PL) ändrade namn till expertkommittén för medborgarskapsfrågor (CJ-NA). CJ-NA höll två möten. Kommittén fortsatte då att granska det av kommitténs arbetsgrupp omarbetade utkastet till konvention om frågor som uppstår i samband med dubbla medborgarskap. Det fastslogs bl.a. att den nya konventionen bör utformas så att en anslutning inte innebär att staterna måste acceptera flerfaldigt medborgarskap. Konventionen skall därför innehålla vissa allmänna principer rörande medborgarskap och vara vägledande när vissa konsekvenser av dubbelt medborgarskap skall regleras. Vid sina två möten diskuterade kommittén vidare särskilt om det skall vara tillåtet att göra skillnad på personer som förvärvat medborgarskap genom födsel respektive genom naturalisation. I en del länder är det möjligt att i vissa fall återkalla medborgarskap för den senare gruppen. Frågan om när beslut om förlust av medborgarskap skall kunna fattas diskuterades ingående, i synnerhet hur missbruk skall förhindras av regeln om förlust av medborgarskap på grund av brist på samhörighet. Kommittén enades om att ta in en generell bestämmelse om att varje stat skall ge personer som är permanent boende i landet en möjlighet till naturalisation. Arbetsgruppen fick i uppdrag att omarbeta texten i enlighet med de förslag som lämnades av kommittén. Kommitténs arbete med konventionen beräknas kunna slutföras . 3.1.5 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete Den nya organisationen för kommunalt och regionalt samarbete inom , den s.k. kommunalkongressen (CLRAE), fortsatte sitt arbete . Kongressen behandlade bl.a. följande frågor: övervakning av tillämpningen av den europeiska konventionen om självstyrelse, lokala och regionala myndigheters personal, samverkan mellan den offentliga och den privata sektorn, gränsöverskridande samarbete inom skolverksamheten och problem inom geografiska nationsgränsområden. Enligt en ny konsultationsprocedur skall ministerkommittén innan den slutligt antar konventioner och rekommendationer inhämta kommunalkongressens yttrande. för kommunala och regionala frågor (CDLR) höll två möten i . Kommittén arbetade med att ta fram en rad rekommendationer. De gäller en europeisk stadga om lokala offentliga tjänster inklusive brukarinflytande och brukarmedverkan, folkomröstningar och folkinitiativ, hanteringen av kommunala budgetunderskott och kommuners skuldsättning, ekonomisk samverkan mellan kommunerna och näringslivet samt kommunernas roll i miljöpolitiken. Kommittén diskuterade vidare bl.a. användningen av resultatmått i verksamhet, storstädernas och storstadsregionernas ställning samt begränsningar av beskattning och finansiell skatteutjämning. I fortsättningen kommer kommittén även att arbeta vidare med frågor som rör regionaliseringen och dess påverkan på självstyrelse, struktur och funktion av lokal och regional demokrati i de enskilda medlemsländerna, status och anställningsvillkor för kommunalt anställd personal, rättslig kontroll över och revision av verksamhet, valsystem och valprocedurer på lokal nivå, beräknings-metoder för statsbidrag till kommunerna och beskattning samt aktiviteter som kan ha särskilt intresse för medlemsländerna i . Verksamheten inom den särskilda expertkommittén för gräns-överskridande samarbete (LR-R-CT) under CDLR fortsatte. Arbetet omfattade ett tilläggsprotokoll till den europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan. Protokollet antogs av ministerkommittén och det undertecknades och ratificerades av . Tilläggsprotokollet syftar till att underlätta och utveckla det gränsöverskridande samarbetet. Bland annat skall kommunala myndigheter på ömse sidor om en nationsgräns ha rätt att bilda gemensamma organ för sådant samarbete. Vidare har en handbok med praktiska råd för lokalt och regionalt gränssamarbete publicerats. En översikt med goda exempel på samarbete som rör medlemmar av etniska folkgrupper bosatta inom geografiska områden som sträcker sig över flera stater har också utarbetats. För utvecklingen av gränsöverskridande samarbete i inrättade ministerkommittén en rådgivande kommitté. för bioetik (CDBI) höll tre möten. Arbetet med förslaget till en ramkonvention om bioetik fortsatte. Konventionen kommer att omfatta alla slags medicinska tillämpningar på människan. En rad svåra frågor återstår att ta ställning till, exempelvis om mänskliga embryon skall få tillskapas enbart för forskningsändamål och på vilka premisser genterapi skall få göras. Till konventionen planeras ett antal protokoll. Tre arbetsgrupper behandlar förslag till protokoll om dels forskning på människa, dels transplantationsfrågor, dels skydd av embryot. Beslut har fattats om ytterligare ett protokoll, om genetiska test. Någon arbetsgrupp har dock ännu inte tillsatts. Arbetsgruppen för skydd av embryot påbörjade sin verksamhet . planerar den ett internationellt symposium om bl.a. frågor kring assisterad befruktning och forskning på embryon. antog en konvention om utövandet av barns rättigheter. I konventionen ges regler om rätt för barn att få information om och att få komma till tals i rättegångar som rör dem. har undertecknat konventionen. På familjerättsområdet antogs även rekommendationen R(95)6 om tillämpning av konventionen om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden, m.m. Vidare antog ministerkommittén rekommendationen R(95)5 om överklagandeförfarandet i tvistemål. I rekommendationen ges en rad riktlinjer, vilka syftar till att effektivisera förfarandet bl.a. genom begränsningar av flödet av mål till andra instans och av prövningens omfattning där. Rekommendationen med förklaringar är återgiven och behandlas i betänkande Ett reformerat hovrättsförfarande (SOU 1995:124). antog också en rekommendation, R(95)11, med principer för sammanställningar av rättsliga avgöranden. för juridiskt samarbete (CDCJ) höll sina 63:e och 64:e möten. Det sedvanliga samarbetet i rättsfrågor under kommittén fortsatte bl.a. i olika expertgrupper om familjerätt, förvaltningsrätt, integritetsskydd i datasamhället och korruption. På det straffrättsliga området antog ministerkommittén rekommendationerna R(95)12 om ledningen av rättsväsendet och R(95)13 om straffprocessuella problem som har samband med informations-teknologin. för brottsfrågor (CDPC) höll sitt 44:e möte. Vid detta behandlades de ovannämnda båda rekommendationerna. Utredningsarbete pågår bl.a. om korruption, straffrättsliga åtgärder till skydd för miljön samt kriminalpolitik och strafflagstiftning mot bakgrund av att befinner sig i av förändringar. () höll sina 9:e och 10:e möten. CAHDI bildades genom att en tidigare underkommitté till CDCJ ombildades till en kommitté direkt underställd ministerkommittén. CAHDI skall enligt sina direktiv utbyta synpunkter på samt utreda folkrättsliga frågor på begäran av ministerkommittén, av CDCJ eller på eget initiativ. Staterna representeras i CAHDI företrädesvis av utrikesministeriernas rättschefer. Arbetet i CAHDI är inriktat främst på två områden: att se över statspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjäna som forum för en europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom verksamhetsområde. har bl.a. statspraxis rörande statssuccessionerna till följd av de stora omvälvningarna i diskuterats och slutsatser dragits som kunnat läggas till grund för den folkrättsliga rådgivningen i frågor som uppkommit med anledning av de nya statsbildningarna. En informell konferens med de europeiska justitieministrarna hölls i . Vid konferensen behandlades justitiedepartementens roll i ländernas lagstiftningsarbete. 3.2 Sociala frågor och livskvalitet antog resolutioner om tillämpningen samt 15 resolutioner om tillämpningen av den europeiska balken om social trygghet och protokollet till denna i de medlemsstater som ratificerat dessa instrument. I resolutionerna CSS(95)12 och CSS(95)27 konstaterade ministerkommittén att fortsatt att uppfylla sina förpliktelser enligt balken och protokollet. hölls i en konferens för ministrar ansvariga för social trygghet. Temat för konferensen var Stadigvarande vårdbehov och social trygghet . Från deltog socialförsäkringsminister . för social trygghet (CDSS) sammanträdde två gånger. Kommittén undersökte bl.a. möjligheterna att utge en publikation med en jämförande redogörelse för socialförsäkringens finansiering i medlemsstaterna. Arbetet på detta område fortsätter . Kommittén beslöt att inrätta två tillfälliga expertkommittéer för att studera två problemområden. Den ena, som blir av multidisciplinär karaktär, skall arbeta vidare med ministerkonferensens tema om stadigvarande vårdbehov. Den andra skall studera socialförsäkringens situation under svåra ekonomiska förhållanden och ta särskild hänsyn till frågor av intresse för . Kommittén anordnade i en kurs i internationella socialförsäkringsfrågor för tjänstemän vid nationella ministerier och myndigheter. för socialpolitiska frågor (CDPS) sammanträdde en gång . stora pågående projekt behandlar barnens situation i . Tre delprojekt tar upp barns och ungdomars delaktighet i familje- och samhällsliv, barnomsorg respektive barn på institution. CDPS har lyckats intressera även andra styrkommittéer att ta upp barnfrågor. I samordningsgruppen för projektet finns tolv andra styrkommittéer med. Projektet kommer att avslutas med en konferens i , i samarbete med den tyska regeringen, . Denna multidisciplinära inriktning är ett led i utveckling av nya arbetsformer. Kommitténs arbetsformer diskuteras även mot bakgrund av det starkt ökade medlemsantalet i organisationen. planerar en europeisk fattigdomsrapport. Andra pågående eller planerade arbeten berör sociala konsekvenser av ungdomars arbetslöshet, föräldrautbildning och de stora städernas sociala problem. genomfördes i en konferens för ministrar med ansvar för familjerelaterade frågor. Ett nytt tilläggsprotokoll till den sociala stadgan antogs av ministerkommittén vid ett möte . Protokollet innehåller regler om ett kollektivt klagomålsförfarande och grundar sig på det förslag som ad hoc-kommittén för översyn av stadgans materiella innehåll m.m. (CHARTE-REL) lade fram . Protokollet syftar till att utveckla och effektivisera stadgan genom ett mer aktivt deltagande av organisationerna på arbetsmarknaden och genom att även ge s.k. frivilligorganisationer en roll. Organisationerna ges enligt vissa villkor rätt att anföra klagomål över bristfällig tillämpning av stadgan. När protokollet öppnades för undertecknande var en av de sju stater som undertecknade det. Undertecknandet skedde med förbehåll för ratifikation. Det krävs fem ratifikationer för att protokollet skall träda i kraft. Förslaget till en reviderad social stadga, som överlämnades till ministerkommittén , var föremål för yttranden från den oberoende expertkommittén och från den parlamentariska församlingen. Förslaget behandlades sedan av en särskild rapportörgrupp för mänskliga rättigheter vid ett flertal möten. Efter att ha antagits av ministerkommittén öppnades den reviderade stadgan för undertecknande . var bland de länder som undertecknade vid öppningstillfället. och ratificerade ändringsprotokollet till sociala stadgan, det s.k. Turinprotokollet. Därmed har nio länder ratificerat detta protokoll. För att det skall träda i kraft krävs ratifikationer av samtliga stater som är bundna av stadgan. Protokollet tillämpas dock redan nu i de delar som inte kommer i konflikt med stadgans lydelse. behandlade förslaget till nytt rapporteringssystem men full enighet uppnåddes inte. Försöksperioden med årliga rapporter enligt ett visst schema avslutades därmed utan att något nytt system kunde träda i stället. Nya försök görs för att hitta en kompromisslösning som kan accepteras av alla berörda. beslöt vid sitt möte att anta vissa, men inte alla, av de förslag till rekommendationer som fanns i regeringskommitténs slutrapport för . fick härvid en första rekommendation riktad mot sig. Kritiken rör efterlevnaden av artikel 19:8 och gäller bristen på möjlighet att överklaga de beslut om utvisning som regeringen fattar med stöd av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, den s.k. terroristlagen. I det skydd för migrerande arbetstagare som den aktuella artikeln syftar till anses ingå en rätt att få även ett sådant utvisningsbeslut prövat av ett oberoende organ. Också och fick rekommendationer på denna punkt. Det kan tilläggas att flera stater, bl.a. , , och , inte har ratificerat denna artikel. När beslut om de individuella rekommendationerna fattas av ministerkommittén får endast de tjugo länder som är bundna av stadgan delta. För beslut krävs enkel majoritet av de röstberättigade staterna och två tredjedels majoritet av de röstande.För att en rekommendation skall antas måste således minst elva röstberättigade stater vara för den. Även regeringskommittén började tillämpa en sådan omröstningsregel när kommittén tar ställning till förslag om rekommendationer. Det har lett till färre beslut. sammanträdde för den återkommande granskningen av staternas rapporter om tillämpning av stadgan mot bakgrund av de slutsatser som den oberoende expertkommittén presenterat. Årets granskning gällde sju av stadgans artiklar, bl.a. regler om skydd för minderåriga och om migrerande arbetstagare. Dessutom behandlades rapporter om vissa icke ratificerade artiklar. som oberoende expertkommittén noterade positiv utveckling på många områden. Vad gäller uppmärksammades åtgärder för att underlätta för invandrare att starta eget . beslöt föreslå ytterligare rekommendationer beträffande och samt förnyade rekommendationer i några fall där förhållandena inte förändrats sedan föregående år. Ett sådant gällde och kritiken angående terroristlagstiftningen. antog förslagen vid sitt möte . för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) sammanträdde inte men kommitténs byrå möttes .