prop · GJ03207 · 1996-01-01 00:00:00 — De utdelningar som krävs för att finansiera de föreslagna åtgärderna är i tabellerna 10.1 och 10.3 fördelade på budgetår, men avses i praktiken inlevereras . Rättvis fördelning av välfärden bygger i hög grad på en jämn fördelning av löneinkomster, som i sin tur möjliggörs av en hög och jämn sysselsättning. Utbildning av hög kvalitet och en väl fungerande lönebildning är nyckelfaktorer för sysselsättningens utveckling. De förändringar staten kan genomföra i skatter, bidrag och offentligt finansierad verksamhet kan inte långsiktigt kompensera för stora förändringar i spridningen av löneinkomster. har inkomstklyftorna ökat bl.a. till följd av den under- liggande utvecklingen mot ökad lönespridning. Trenden är likartad i så gott som samtliga länder som för statistik över inkomstfördelningen. Det finns en ökad efterfrågan på dem med hög och modern utbildning som den teknologiska utvecklingen skapar allt fler innovationer som ersätter enkla arbeten. Produktion som tidigare sysselsatt många med låg utbildningsnivå flyttar till länder med lägre löner. I flera länder har kostnaderna för den höga arbetslösheten tvingat fram besparingar i de sociala välfärdssystemen. Följden har blivit ytterligare ökade inkomstklyftor. Åtgärder för att öka och förbättra utbildningen är således inte bara viktiga för den långsiktiga ekonomiska tillväxten och möjligheterna att minska arbetslösheten, de är också viktiga inslag i fördelningspolitiken. En effektiv satsning på utbildning kan få stor betydelse om den förhindrar den permanenta ekonomiska och sociala utslagning av långtidsarbetslösa som uppkommit i flera andra länder som följd av en hög arbetslöshetsnivå. Med utbildningssatsningar inom sektorer som har högt löneläge och brist på arbetskraft motverkas dessutom den underliggande internationella tendensen till ökad lönespridning. Utbildningssatsningarna i sysselsättningspropositionen avser både riktade åtgärder för långtidsarbetslösa, vuxenutbildning på gymnasienivå för dem med lägst utbildning och satsningar på högskolan. Om fler personer deltar i utbildning kan detta på kort sikt leda till en ökad spridning i hushållens års- inkomster, eftersom fler får studiestöd i stället för arbetsmarknadsstöd eller lön från arbete. Men i takt med att ökad utbildning medför minskad arbetslöshet och därtill högre lön till följd av ökad kompetens, motverkas inkomstklyftorna. I diagram 11.1 visas de beräknade fördelningseffekterna av en halverad öppen arbetslöshet. Analysen visar att en minskad arbetslöshet kan förväntas öka inkomsterna för de hushåll som har låg eller genomsnittlig ekonomisk standard. Dessutom har minskad arbetslöshet andra mycket viktiga långsiktiga effekter, såsom en jämnare fördelning av livsinkomsterna, minskade risker för hälsoproblem, ökade resurser för den sociala välfärdspolitiken. Det är effekter som inte kan fångas i redovisningen av den årliga inkomstfördelningen. Diagram 11.1 Fördelningseffekter av en halverad öppen arbetslöshet. Anm. Ett förenklat räkneexempel som endast visar de direkta effekterna på hushållens disponibla inkomster. Förändringen av disponibel inkomst om arbetsmarknadsstöd för arbetslösa byts ut mot tidigare arbetsinkomster, motsvarande en halvering av antalet dagar i öppen arbetslöshet I diagram 11.2 visas en beräkning av de fördelningseffekter som uppkommer till följd av de viktigaste regelförändringar som föreslås i skattesystemet och i arbetslöshetsförsäkringen och som berör hushållen. Det är främst ändrad beskattning av förmånsbilar, höjd beskattning av allemansfond, justerad uppräkning av skiktgränsen för statlig skatt samt inom arbetslöshetsförsäkringen höjd ersättningsnivå till , bortre gräns och skärpta arbetsvillkor m.m. Beräkningen är utförd enligt samma metoder och på samma underlag som analyserna i kompletteringspropositionen 1995 (prop. 1994/95:150) samt i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) och visar de direkta effekterna av åtgärderna när de trätt i kraft (fullfunktion) priser. I diagram- met visas även fördelningseffekterna av skatte- och transfereringsåtgärderna i saneringsprogrammet inkl. vårpropositionen. De samlade effekterna av saneringsprogrammet, vårpropositionen och sysselsättningspropositionen bedöms ha en rimlig fördelningspolitisk profil. redovisade åtgärder har jämförelsevis små direkta fördelningseffekter. Även efter åtgärderna i sysselsättningspropositionen bidrar hushållen i decilgrupperna 9 och 10 tillsammans med av budgetförstärkningen (diagram 11.3) Diagram 11.2 Förändring av disponibel inkomst genom skatte- och transfere- ringsåtgärder. Diagram 11.3 Andel av den totala budgetförstärkningen som resp. decilgrupp bidrar med. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar propositionen 1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten .