prop · GJ0378 · 1996-01-01 00:00:00 — De möjligheter som den tekniska utvecklingen ger kan tas i anspråk genom en utökad satsning på digitalt lagrad grafisk fastighetsinformation. Viss verksamhet i denna riktning pågår genom den forcerade databasuppbyggnaden för den ekonomiska kartan och genom ett anslag till registerkarteupprustning. Regeringen har ännu inte tagit ställning till det förslag om en nationell samverkan mellan system med geografisk fastighetsinformation som redovisats i den s.k. . I denna rapport anges bl.a. att GFI har en infrastrukturell karaktär och att de initiala kost- naderna bör finansieras med anslagsmedel. I rapporten anges också att en satsning på GFI är en samhällsekonomiskt lönsam investering. Jag finner att fastighetsbildningen och den med denna integrerade fastighetsregistreringen skulle gagnas av en ökad satsning inom detta område. Jag förslår vidare bl.a. att det inte heller bör utgå ersättning för ombudskostnader vid lantmäteriförrättningar. Jag redovisar även min syn på eventuell stämpelskatteläggning av vissa fastighetsregleringsåtgärder samt på en eventuell avdragsrätt för lantmäterikostnader vid vissa lantmäteriförrättningar. Mitt uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan land- och sjökarteverksamheterna har resulterat i att jag kan konstatera att sådana förutsättningar föreligger samt att ett avtal som reglerar formerna för detta samarbete numera träffats mellan och . Jag föreslår att de båda verken före till regeringen avlämnar en rapport om erfarenheterna av samarbetet, det fortsatta arbetets bedrivande och de effekter det nu initierade samarbetet kommer att få . Jag redovisar i detta sammanhang också formerna för det nuvarande samarbetet mellan och geologiska undersökning respektive Rymdbolaget/samt redovisar min syn på hur samarbetet inom tjänsteexportverksamheten kan fördjupas och breddas. Frågan om ökat samarbete har emellertid vidgats till att avse en ökad samordning på det nationella planet mellan olika intressenter inom landskapsinformationsområdet. Jag konstaterar härvid att det nu finns behov av en målmedveten satsning för att åstadkomma en nationellt fungerande dataväxel som ger möjlighet till ett ökat utbyte av data mellan olika producenter och användare av geografisk information. Det innebär också ett ökat utnyttjande av ny teknik inom det informationsteknologiska området. Detta utvecklingsarbete innefattar att lägga fast ansvarsfördelningen vid produktion och förvaltning av geografiska databaser och att finna de tekniska lösningarna för att kunna söka, beställa och få data levererade. Arbetet innefattar också att fullfölja dels nödvändig teknisk och innehållsmässig standardisering, dels arbetet med en databaskatalog. Viktiga frågor är vidare att utarbeta enhetliga riktlinjer för prissättning och avtal samt att lösa integritets- och säkerhetsfrågorna. Ansvaret för samordningen av detta utvecklingsarbete kan antingen förläggas till det nya lantmäteriverkets myndighetsdivision eller till en ny, fristående myndighet eller delegation. I principbetänkandet har jag tagit ställning för att fastighetsregistreringen skall integreras i fastighetsbildningen och att fastighetsregistermyndigheterna avvecklas. Detta utgör en grundförutsättning för att det skall gå att tillämpa principen om registrering vid källan. Med nuvarande handläggningssystem anser jag att det bör vara en intern organisationsfråga för lantmäterimyndigheterna att avgöra om de vill genomföra principen och använda ett integrerat arbetssätt eller genomföra den stegvis. Jag utgår från att flera aktörer kan komma att handlägga förrättningar i ett och samma geografiska område. Jag anser inte att det hindrar att var och en för in uppgifter i fastighetsregistret enligt principen om registrering vid källan. Det kräver dock ökad samordning. När det gäller förandet av registerkartan kan principen om registrering vid källan tillämpas först när registerkartan finns tillgänglig i digital form eller GFI införs. Jag föreslår att en lantmäteri- myndighet skall vara huvudansvarig för varje geografiskt område (områdesansvarig). Den områdesansvariga lantmäterimyndigheten svarar bl.a. för samordningen av förrättningar och har ett särskilt ansvar för att föra analoga registerkartor. Jag föreslår att kommuner skall ha rätt att själv föra adress- och kvartersregister samt planregistret i den del som det ankommer på kommunen att fatta beslut om. Även statliga myndigheter som fattar beslut eller vidtar åtgärd som medför att uppgifter skall föras in i planregistret skall ha rätt att själv föra planregistret. I övrigt konstaterar jag att de flesta uppgifter som fastighetsregistermyndigheterna nu har kan föras över till de områdesansvariga lantmäterimyndigheterna. Jag bedömer att fastighetsregistrets kvalitet inte behöver äventyras av att det blir flera aktörer som kan registrera förrättningar i ett och samma geografiska område. I det nya lantmäteriverkets tillsynsroll ingår att ha ett övergripande ansvar för fastighetsregistret. Jag föreslår att ett system för löpande utvärdering och uppföljning av fastighetsregistrets kvalitet införs. Utredningsarbetet har visat att det av olika skäl finns ett behov av information om pågående förrättningar. Jag föreslår att en anteckning införs i fastighetsregistret så snart lantmäterimyndigheten bedömer att en fastighet berörs av en förrättning. Av anteckningen skall särskilt framgå om förrättningen avser fastighetsreglering eller klyvning och åtgärden kan komma att innebära risk för väsentlig värdeförändring för fastigheten. Anteckningen förses i dessa fall med en särskild rättsverkan. Mina förslag kräver författningsändringar av olika karaktär. Jag har haft i uppdrag att undersöka om en viss samordning av instansordningen skulle kunna innebära några fördelar vid prövning av överklagande av de beslut som de nya lantmäterimyndigheterna kommer att fatta. Redan i principbetänkandet uttalade jag att det är önskvärt med en sådan samordning och att jag även hade för avsikt att överväga om det bör finnas möjlighet att överklaga i fler än två instanser. Jag anser att organisationsförändringen inte gör det lämpligt eller ens möjligt att behålla skilda instansordningar för förrättningsbeslut och registreringbeslut. Dels skall fastighetsregistreringen ses som en del av och ett led i fastighetsbildningen, dels är det en och samma myndighet som fattar besluten. Jag föreslår att även registreringsbesluten överklagas till fastighetsdomstolen och att en gemensam instansordning införs. Jag har ägnat särskild uppmärksamhet åt frågan hur prövningen av lantmäteriräkningar skall ske. Det finns skäl som talar för att ta bort den bestämmelse som gör räkningen direkt verkställbar. Därigenom kan räkningen komma under domstolsprövning som ett vanligt tvistemål. Jag anser dock att det finns starkare skäl som talar för att fastighetsdomstolen skall pröva frågan. Mina förslag innebär att i princip samtliga beslut överklagas till fastighetsdomstolen som första instans. Det har visat sig att nackdelarna med att begränsa överklagandemöjligheterna till två instanser överväger fördelarna och jag föreslår därför att antalet överprövande instanser kvarstår oförändrat till tre, dvs. fastighetsdomstolen, hovrätten och högsta domstolen. Det finns skäl som talar för att införa prövningstillstånd i hovrätten. Frågan bör emellertid prövas i ett vidare sammanhang av . Mina förslag i detta betänkande syftar bl.a. till att komma till rätta med de problem som de nuvarande finansieringssystemen lider av. Flera utredningar har tidigare företagits inom det nu studerade området. I ljuset av dessa utredningar kan jag konstatera att såväl den beskrivna problembilden som de flesta av mina förslag stämmer väl överens med andra förslagsställares. Dessa förslag har emellertid inte genomförts. Mina förslag medför behov av mindre anslagsmedel till lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten. Detta förklaras av rationaliseringseffekter, kostnadsminskningar genom besparingar och fastighetsdatareformens genomförande samt genom ökade intäkter från fastighetsdataverksamheten. Min bedömning är att anslagsbehovet år fem efter den nya organisationens ikraftträdande kommer att vara i storleksordningen lägre än . Principen om registrering vid källan skall ses som ett medel att uppnå olika verksamhetsmål för registreringsarbetet, såsom korta handläggningstider, hög registeraktualitet och registertillförlitlighet, men inte minst kostnadseffektivitet. Mina förslag avseende registrering i fastighetsregistret gör det möjligt att ta hänsyn till att förutsättningarna för att tillämpa principen om registrering vid källan är olika och att de förändras. Förslagen leder också mot målet för den nya lantmäteriorganisationen att tillhandahålla grundläggande fastighets- och landskapsinformation i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov samt att medverka till rationaliseringar och minskade kostnader för hanteringen och användningen av fastighetsdata och landskapsinformation inom olika verksamhetsområden. En annan angelägen effekt är att kostnaderna för sakägarna vid lantmäteriförrättningar kan minska till följd av bl.a. förenklingar i förrättningsförfarandet, ökad sakägarmedverkan, högre nedsättningsbelopp och en ny kostnadsdämpande lantmäteritaxa. Förslaget att skapa en gemensam instansordning för förrättningsbeslut, registreringsbeslut och prövning av lantmäteriräkningar innebär förenklingar både för sakägarna och lantmäterimyndigheterna. Mina förslag till finansieringslösningar m.m. bör om möjligt börja tillämpas när den nya organisationen för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet träder i kraft. Lantmäteri- och inskrivningsutredningens lagförslag avseende fastighetsbildningslagen 1 Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988)1 dels att 15 kap. 10 § skall upphöra att gälla, dels att 11 kap. 9 §, 16 kap. 11 och 15 §§, 19 kap. 3, 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 18 a § av följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. Allmänna bestämmelser 18 a § -------------------------------------------------------------------- Vid sin prövning enligt 16 § och 18 § behöver lantmäterimyndigheten inte beakta inteckningar som sökts på inskrivningsdag som infaller efter det att ansökan om fastighetsreglering antecknats i fastighetsregistret. Klyvning 9 § Med samtycke av berörda delägare får avsteg göras från bestämmelserna i 4 § om tilldelning vid klyvning och i 8 § om ersättning mellan delägare samt från 7 §. -------------------------------------------------------------------- Genomföres klyvningen med stöd Genomföres klyvningen med stöd av av samtycke enligt första samtycke enligt första stycket, stycket, gäller 5 kap 18 § andra gäller 5 kap 18 § andra och tredje och tredje styckena samt 19 och styckena, 18 a § samt 19 och 20 §§ i 20 §§ i tillämpliga delar. Förfarandet vid fastighetsdomstol 11 §2 -------------------------------------------------------------------- När någon sakägare har överklagat, När någon sakägare har överklagat, får fastighetsbildningsmyn- får lantmäterimyndighetens beslut dighetens beslut eller åtgärd eller åtgärd ändras endast om övriga ändras endast om övriga sakägare sakägare och, när överklagandet rör och, när överklagandet rör allmänt allmänt intresse, intresse, eller en eller en sådan nämnd som avses i 4 sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 §kap. 15 § andra stycket fått andra stycket fått tillfälle att tillfälle att yttra sig. Ändring yttra sig. Ändring till fördel för till fördel för en sakägare får dock en sakägare får dock ske, även om ske, även om han inte haft han inte haft tillfälle att yttra tillfälle att yttra sig. Vad som sig. Vad som föreskrivits nu föreskrivits skall tillämpas skall tillämpas också när också när överklagandet har gjorts överklagandet har gjorts av en av en företrädare för allmänt företrädare för allmänt intresse intresse. eller av fastighetsregister- myndigheten. Om domstolen finner att överklagandet bör föranleda ändring i avslutad förrättning eller i fastighetsbildnings- eller fastighetsbestämningsbeslut som har överklagats särskilt, får domstolen göra ändring även i del som inte har överklagats, om det behövs för att uppenbar motstridighet eller oenhetlighet inte skall uppkomma i förrättningen eller beslutet. -------------------------------------------------------------------- Finner domstolen att Om domstolen finner att den beträffande förrättning föreligger överklagade förrättningen innehåller sådan omständighet som avses i fel eller oklarhet som gör att den 15 kap 10 §, får domstolen besluta inte kan registreras eller inte om behövlig åtgärd, även om över- kan registreras utan att åtgärden klagandet inte har avsett ifråga- minskar fastighetsredovisningens varande del av förrättningen. tillförlitlighet, får domstolen be- sluta om rättelse även om över- klagandet inte avser detta för- hållande. 15 §3 -------------------------------------------------------------------- Om en avslutad förrättning har överklagats, skall fastighetsdom- stolen ofördröjligen och senast tillställa fastighetsregistermyndigheten en kopia av skrivelsen med överklagandet. -------------------------------------------------------------------- Sedan domstolens utslag eller Sedan en fastighetsdomstols slutliga beslut i utslag eller slutliga beslut i fastighetsbildningsmål vunnit fastighetsbildningsmål vunnit laga laga kraft, skall för- kraft, skall förrättningsakten och rättningsakten och en kopia av en kopia av utslaget eller utslaget eller beslutet sändas beslutet sändas till till lantmäterimyndigheten. avgörandet överklagas i viss del Om förrättningen skall fortsättas, och om det med anledning av sänds handlingarna i stället till domstolens avgörande i övrigt kan fastighetsbildningsmyndigheten. uppkomma fråga om registrering, Om avgörandet överklagas i viss skall handlingarna sändas till del och om det med anledning av lantmäterimyndigheten. Efter domstolens avgörande i övrigt kan registrering skall myndigheten uppkomma fråga om registrering, sända tillbaka skall handlingarna sändas till förrättningsakten till domstolen. Efter registreringsfrågans handläggning skall myndigheten återställa förrättningsakten. 19 kap. Fastighetsregister 3 §4 Uppgift om fastighetsbildning eller fastighetsbestämning införs möjligt sedan förrättningen avslutats och denna eller, om den har överklagats, domstolens avgörande vunnit laga kraft. -------------------------------------------------------------------- Även om förrättningen inte har Även om förrättningen inte har avslutats skall uppgift om avslutats kan uppgift om sådant fastighetsbildnings- eller fastighetsbildnings eller fastighetsbestämningsbeslut, som fastighetsbestämningsbeslut, som skulle ha överklagats särskilt, skulle ha överklagats särskilt, införas så snart beslutet vunnit införas så snart beslutet vunnit laga kraft, om laga kraft. fastighetsbildningsmyndigheten begär det. Överklagas beslut eller åtgärd vid avslutad förrättning eller överklagas fastighetsbildnings- eller fastighetsbestämningsbeslut särskilt, får uppgift med anledning av förrättningen eller beslutet införas i fastighetsregistret i fråga om sådan del som uppenbarligen inte berörs av överklagandet. Motsvarande gäller när domstols avgörande i ett fastighetsbildningsmål överklagas. 5 §5 -------------------------------------------------------------------- Lider någon förlust till följd av Lider någon förlust till följd av tekniskt fel i tekniskt fel i fastighetsregister fastighetsregister som föres med som föres med användande av auto- användande av automatisk matisk databehandling eller i an- databehandling eller i anordning ordning som hos myndighet är som hos inskrivningsmyndighet, ansluten till registret, har han fastighetsbildningsmyndighet rätt till ersättning av staten. Har eller fastighetsregistermyn- den skadelidande medverkat till dighet är ansluten till förlusten genom att utan skälig an- registret, har han rätt till ledning underlåta att vidtaga åtgärd ersättning av staten. Har den för bevarande av sin rätt eller har skadelidande medverkat till han på annat sätt medverkat till förlusten genom att utan skälig förlusten genom eget vållande, anledning underlåta att vidtaga skall ersättningen efter vad som åtgärd för bevarande av sin rätt finnes skäligt nedsättas eller helt eller har han på annat sätt med- bortfalla. verkat till förlusten genom eget vållande, skall ersättningen efter vad som finnes skäligt nedsättas eller helt bortfalla. Rättelse av uppenbar oriktighet till följd av tekniskt fel i fastighets- register som avses i första stycket får utan hinder av 4 § första stycket första punkten ske även om det kan medföra förfång för fastighetsägare eller rättighetshavare. Tillfälle att yttra sig skall lämnas, förutom fastighetsägare och rättighetshavare, myndighet som avses i 18 kap. 5 § första stycket jordabalken. Kommer till följd av beslut i ärende om rättelse enligt andra stycket förlust att tillskyndas ägare eller rättighetshavare har han rätt till ersättning av staten. Ersättning utgår dock icke, om han med hänsyn till felets beskaffenhet eller andra omständigheter bort inse att fel förekommit. I fråga om ersättning som avses i denna paragraf äger 18 kap. 5 och 7 §§ jordabalken motsvarande tillämpning. 6 §6 -------------------------------------------------------------------- Fastighetsregistreringen svarar för ankommer på fastighetsregistret och gör sådana fastighetsregistermyndighet. Om registerändringar som behövs. sådan myndighet finns särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 2Senaste lydelse 1991:1652. 3Senaste lydelse 1989:724. 4Senaste lydelse 1989:724. 6Beteckning enl. 1973:99. Förteckning över remissinstanser till slutbetänkandet från Lantmäteri- och inskrivningsutredningen Efter remiss har yttranden kommit in från , , , , , Kammarrätten i , Datainspektionen, Styrelsen för internationell utveckling, Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, Försvarsmaktens organisationsmyndighet, , , , , , , , , , , , , , , , , Tekniska högskolan i , , , , , , , , , och , , för byggnadsforskning, geologiska undersökning, Kammarkollegiet, i , i , i , i , i , i , Regionberedningen (C 1992:06), , , , Utredningen om översyn av m.m. (M 1992:03), , , , kommun, , kommun, , , , kommun, , kommun, , , , , , , , , , i , Skogsindustrierna, , Svenska kommunaltekniska föreningen, , , akademikers centralorganisation, , , kart- och mätningstekniska förening, , , för landskapsinformation och . Yttrande har dessutom kommit in från , , kommun, GIS - Samverkan , , ST-lantmäteri, ST-Fastighetsdata och vid , , , , , och . sammanfattning av betänkandet Fastighetsbildning - en gemensam uppgift för stat och kommun (SOU 1995:54) Jag har enligt mina direktiv att lämna förslag till en på rättssäkerhet grundad, ändamålsenlig och väl fungerande organisation för fastighetsbildning och fastighetsregistrering (fastighetsbildningsverksamhet). Jag skall härvid beakta bl.a. sambandet mellan fastighetsbildning och angränsande statliga och kommunala verksamheter, samt sakägarnas behov av tillgång till lokal service. En viktig målsättning för mitt uppdrag är att skapa ett gynnsamt samarbetsklimat mellan staten och kommunerna inom hela lantmäterisektorn. intressemotsättningar rörande ansvaret för fastighetsbildningen bör i möjligaste mån överbryggas. Mitt uppdrag har därför haft karaktären av en förhandling där jag koncentrerat mig på att i sakfrågor finna gemensamma och i verksamheten väl förankrade lösningar. Mitt förslag är att betrakta som en helhetslösning som inte lämnar utrymme för långtgående ändringar i delfrågor. Ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten är delat mellan det statliga lantmäteriet och kommunerna. Huvuddelen av verksamheten bedrivs vid 81 statliga fastighetsbildningsmyndigheter och 24 fastighetsregistermyndigheter. Verksamheten utförs också vid 41 kommunala fastighetsbildningsmyndigheter och 29 kommunala fastighetsregistermyndigheter. De kommunala myndigheterna ansvarar för hela eller del av en kommun. Det delade ansvaret har under drygt en orsakat intressemotsättningar och konflikter kring bl.a. inrättandet av kommunala fastighetsbildningsmyndigheter och avgränsningen av dessas verksamhetsområden. Samverkan och samordning mellan stat och kommun inom lantmäteriområdet har härigenom försvårats. kommer det statliga lantmäteriets organisation att reformeras. Befintliga statliga fastighetsbildnings- och fastighetsregister- myndigheter ersätts av 24 regionala lantmäterimyndigheter med länen som verksamhetsområde. I samband härmed integreras fastighetsregistreringen med fastighetsbildningen. Utgångspunkter och grundläggande ställningstaganden Fastighetsbildningen bör ses som en av många gemensamma uppgifter inom ramen för ett brett, förtroendefullt och fördjupat samarbete mellan stat och kommun. Det stora behovet av gemensamma insatser inom lantmäteriområdet överskuggar enligt min mening den organisatoriska frågan om ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten. Ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten är i grunden statligt. Detta är naturligt mot bakgrund av verksamheternas karaktär av infrastruktur. Ett väl fungerande system för fastighetsindelning är av central betydelse för fysisk planering, markanvändning, fastighetsomsättning, kreditmarknaden med fastigheter som pant, fastighetstaxering och fastighetsbeskattning, folkbokföring och statistikproduktion. Staten har ett övergripande ansvar för att det i hela landet finns en väl fungerande organisation för fastighetsbildningsverksamheten. Fastighetsbildningsverksamheten har ett nära samband med den kommunala plan- och byggprocessen. Kommunerna har behov av att samordna fastighetsbildningen med övriga aktiviteter och aktörer inom plan- och byggprocessen, vilket motiverar en fortsatt medverkan inom fastighetsbildningsverksamheten. Fastighetsbildning innebär myndighetsutövning och handläggande myndigheter skall därför kännetecknas av obundenhet och opartiskhet samt äga en hög kompetens. Detta för att säkerställa lika behandling och förutsägbarhet i myndighetsutövningen. Rättssäkerheten utgör en given utgångspunkt för överväganden om organisationen för fastighetsbildningsverksamheten. Den organisation som skapas bör vara stabil och långsiktig. bör den vara flexibel och tillåta förändringar i ansvarsfördelningen i takt med samhällsutvecklingen. Stabilitet och flexibilitet kan kombineras genom att fasta och tydliga kriterier formuleras för förändringar i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Mitt förslag innebär att ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten främst åvilar staten via , men av verket kan delegeras till kommun efter särskild ansökan och om vissa villkor är uppfyllda. De villkor för medverkan som här föreslås skall vara den enda bedömningsgrunden för beslut om delegation till en kommun. Kommun som uppfyller villkoren för delegation skall utan vidare prövning beviljas ett eget ansvar för fastighetsbildningsverksamheten. har intressena för att inrätta kommunala fastighetsbildnings- myndigheter vägts mot möjligheterna att behålla ett tillräckligt verksam- hetsunderlag för de statliga myndigheterna. De problem detta orsakat har beskrivits i tidigare utredningar och motiverar att någon sådan avvägning inte bör ske vid beslut om delegation. Den kommande omorganisationen av det statliga lantmäteriet skapar förutsättningar för att nå en rationell verksamhet vid de statliga myndigheterna utan att särskilda hänsyn till det egna verksamhetsunderlaget behöver tas vid beslut om kommunala myndigheter. Mina förslag till villkor för delegation kan sammanfattas i följande sju punkter: 1.