prop · GJ03198 · 1996-01-01 00:00:00 — 2 kap. 4 §13 Fysisk person skall lämna självdeklaration 1. när hans bruttointäkter av tjänst i andra fall än som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) och av aktiv näringsverksamhet, under beskattningsåret uppgått till sammanlagt av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för året före taxeringsåret och inte annat följer av 6 §, 2. när hans bruttointäkter av tjänst i fall som avses i 32 § 1 mom. första stycket h eller i kommunalskattelagen och av passiv näringsverksamhet uppgått till sammanlagt , 3. när han haft bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. tredje stycket uppbördslagen (1953:272) och bruttointäkterna av kapital uppgått till sammanlagt , 4. om han inte varit bosatt i under hela beskattningsåret eller om han under beskattningsåret betalat sjömansskatt, när bruttointäkterna uppgått till sammanlagt , ------------------------------------------------------- 5. när hans tillgångar av 5. när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om mom. den upphävda lagen statlig förmögenhetsskatt vid(1947:577) om statlig beskattningsårets utgång haftförmögenhetsskatt vid ett värde som överstiger 800 beskatt-ningsårets utgång , eller haft ett värde som överstiger , eller 6. när underlag för skogsvårdsavgift, statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas för honom. ------------------------------------------------------- Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i . ------------------------------------------------------- Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt eller den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i . Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmögenhet, skall vardera makens deklarationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas sammanlagda förmögenhet. ------------------------------------------------------- Skall någon enligt lagen Skall någon enligt den om statlig förmögenhetsskatt upphävda lagen om statlig taxeras för förmögenhet som förmögenhetsskatt taxeras för tillhör barn eller någon förmögenhet som tillhör barn annan, skall hänsyn tas eller någon annan, skall därtill när hänsyn tas därtill när deklarationsskyldigheten deklarationsskyldigheten bedöms. 8 §14 Följande juridiska personer skall lämna självdeklaration 1. aktiebolag, ekonomisk förening, sparbank, ömsesidigt skadeförsäkringsföretag och värdepappersfond samt sådan stiftelse, fond eller inrättning som har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen, 2. ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, om dess bruttointäkter under beskattningsåret överstigit grundavdraget enligt 8 § nämnda lag, 3. annan juridisk person, om dess bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsåret uppgått till sammanlagt , ------------------------------------------------------- 4. juridisk person, vars 4. juridisk person, vars tillgångar av den art som tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen anges i 3 § 1 mom. den (1947:577) om statlig upphävda lagen (1947:577) förmögenhetsskatt, vid om statlig beskattningsårets utgång haftförmögenhetsskatt, vid ett värde som överstiger 800 beskattningsårets utgång eller, i fråga om haft ett värde som sådan juridisk person som överstiger avses i 6 § 1 mom. b nämnda eller, i fråga om sådan lag, , juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b nämnda lag, , 5. juridisk person för vilken underlag för skogsvårdsavgift, statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas. ------------------------------------------------------- Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt första stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen (1928:370), lagen om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i ------------------------------------------------------- Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt första stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen (1928:370), lagen om statlig inkomstskatt eller den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen har föreslagit ett antal åtgärder på skatteområdet som bidrag till att sanera de offentliga finanserna. Därigenom återupprättas också den avvägning som gjordes skattereform mellan önskemålen att åstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv beskattning och fördelningspolitiska mål. En sammanfattande redovisning av de olika åtgärderna har bl.a. lämnats kompletteringsproposition. har redan beslutat i enlighet med förslagen för den helt dominerande delen av åtgärderna. I denna proposition föreslås eller aviseras ett antal kompletterande åtgärder på skatteområdet i huvudsak med syfte att stärka de offentliga finanserna. Bakgrunden ges av redovisningen i vårpropositionen (prop. 1995/96:150) för utvecklingen av offentliga sektorns saldo och det behov som finns av åtgärder utöver vad som fastlagts genom saneringsprogrammet. För de aviserade förslagen avser regeringen att återkomma med preciserade förslag. I vårpropositionen redovisas också en förväntad avmattning av byggkonjunkturen . Mot denna bakgrund aviseras tidsbegränsade åtgärder för att stimulera byggnadsarbete på bostadshus. I vårpropositionen föreslås en bred satsning på utbildningsområdet. Som bidrag till finansieringen av denna föreslås i förevarande proposition ett antal åtgärder på energiskatteområdet. Dessa medför sammantagna en inkomstförstärkning med ca . Åtgärderna medför att energisparande främjas och särskilt skattehöjningarna på fossilbaserade bränslen bidrar till uppfyllandet av klimatmålet. I sammanhanget tar regeringen också upp frågan om att ersätta miljöskatten på inrikes flygtrafik. Höjningen av skatten på de fossilbaserade bränslena föreslås ske genom en höjning av energiskatten på bränslen. Till skillnad från en höjning av koldioxidskatten ger detta ingen prishöjning på industrins bränsleanvändning utom för fordonsbränslen. Detta bidrar till en lämplig avvägning mellan å ena sidan önskemålen om energibesparing och positiv miljöpåverkan och å andra sidan önskemålet att inte försvaga industrins konkurrenskraft. Frågan om de nya redovisnings- och betaltider för mervärdesskatten som infördes tas också upp, och ytterligare lättnader för små och medelstora företag föreslås. Avslutningsvis kommenteras det fortsatta arbetet med beskattningen av bilförmån. De framlagda lagförslagen avser ändrade skattesatser och andra justeringar av lagtekniskt enkel beskaffenhet. Ändringarna är enligt regeringens bedömning därför av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjs som en följd av fastighetstaxering. Samtliga aktier o.d. som är marknadsnoterade och som är av sådant slag att de är skattepliktiga tas upp till fulla värdet vid förmögenhetsbeskattningen. De nya reglerna tillämpas års taxering. Skälen för regeringens förslag: beslöt om en avveckling av förmögenhetsskatten (prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10, rskr. 1991/92:97, SFS 1991:1850 och 1851). I ett första steg vid taxering slopades det översta skiktet i skatteskalan. togs skatten på s.k. arbetande kapital i näringsverksamhet bort, vilket bl.a. resulterade i att börsnoterade aktier på de s.k. O- och OTC-listorna blev helt befriade från förmögenhetsskatt. slopades även mellanskiktet i skatteskalan. Skatten blev därefter proportionell och utgår av den beskattningsbara förmögenhet som överstiger . Enligt beslut skulle skatten upphöra helt . Genom krisöverenskommelsen mellan den dåvarande regeringen och socialdemokraterna sköts avskaffandet upp . I början av den nuvarande mandatperioden beslutades att förmögenhets- skatten skulle kvarstå i avvaktan på en översyn av reglerna (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145, SFS 1994:1897). Enligt gällande regler behålls skatten (taxering). Förmögenhetsskattebestämmelserna ses över med sikte på en enklare och rättvisare ordning. Översynen kommer att redovisas i en departementspromemoria. Efter promemorians remissbehandling kommer regeringen att lägga fram förslag om en reformerad förmögenhetsskatt som skall gälla års taxering. genomförs en allmän fastighetstaxering av villor. Prisutvecklingen på villor kommer i många fall att medföra en höjning av taxeringsvärdena. Med hänsyn till de nya taxeringsvärdena för villafastigheter bör nuvarande fribelopp vid förmögenhetsbeskattningen på justeras upp. Utrymmet för en höjning är dock begränsat av statsfinansiella skäl. Med dessa utgångspunkter anser regeringen att fribeloppet bör höjas till med verkan fr.o.m. årets beskattningstidpunkt, dvs. Höjningen av fribeloppet bör finansieras med en skärpning av förmögenhetsbeskattningen av aktier och liknande värdepapper. Aktier på börsens O- och OTC-listor är inte skattepliktiga. Detsamma gäller aktier som noteras på börsens A-lista i de fall företagets aktier var förmånsbehandlade vid utgången av . Skattebefrielsen har delvis kommit att gälla för aktier i ett antal börsföretag som aldrig haft egentlig småföretagskaraktär. Aktier i övrigt på börsens A-lista tas av det noterade värdet. Andelar i värdepappersfonder och vissa aktieanknutna instrument värderas på samma sätt. Obligationer som inte är aktieanknutna tas däremot upp till sitt fulla värde. Som skäl för en lägre värdering av aktier har hänvisats till den latenta skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som kan sägas belasta aktierna. Till saken hör dock att aktier som inte endast innehas får en relativt andra tillgångar förhållandevis förmånlig behandling vid inkomstbe- skattningen genom att värdestegring på aktien inte beskattas före försäljningen. Denna inkomstskatteförmån medför att det inte finns tillräckliga skäl att medge en reducering av förmögenhetsskattevärdet. Marknadsnoterade aktier bör därför tas upp till det noterade värdet på samma sätt som obligationer. Ytterligare överväganden bör dock göras i fråga om de skattebefriade börsaktierna. Vid dessa överväganden bör särskilt beaktas förhållandena för dem som före börsintroduktionen tillhörde kretsen av huvuddelägare. Kapital i små och medelstora företag bör i allt väsentligt befrias från förmögenhetsskatt eftersom detta kapital inte är placeringstillgångar i egentlig mening. Det är angeläget att det gynnade företagskapitalet avgränsas på ett sådant sätt att företagens tillväxt och möjligheter att erhålla riskvilligt kapital inte onödigtvis hämmas. När företag med en mindre krets ägare börsintroduceras bör förmögenhetsskatteplikt därför gälla fullt ut först efter en längre övergångsfas. En motsvarande övergångsperiod bör gälla för nämnda kategori huvuddelägare i företag med börsnoterade aktier som är skattefria efter det att generell skatteplikt införts även för dessa aktier. Höjningen av fribeloppet skall finansieras fullt ut års taxering inom ramen för förmögenhetsbeskattningen. Regeringens förslag föranleder ändringar i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt samt i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. 5 Ändring i mervärdesskattelagen Regeringens förslag: Redovisnings- och betaltidpunkten ändras från den 20 efter redovisningperioden till den 5 i andra månaden efter redovisningsperioden för skattskyldiga vars beskattningsunderlag för beskattningsåret beräknas uppgå till högst . Skälen för regeringens förslag: infördes nya regler för redovisning och betalning av mervärdesskatt. Reglerna bygger på det förslag som (Fi 1993:07) lämnade i ett delbetänkande (SOU 1995:12). I betänkandet föreslogs att enmånadsredovisning skulle införas för samtliga skattskyldiga som då redovisade skatten för tvåmånadersperioder i mervärdesskattedeklarationen. Dessutom föreslog utredningen att tidpunkten för redovisning och betalning skulle förkortas från den 5 i andra månaden efter redovisningsperioden till den 20 i efter redovisningsperioden. Regeringen ansåg att utredningens förslag skulle kunna leda till alltför stora negativa konsekvenser för de mindre företagen. Regeringens proposition 1995/96:19 innehöll därför vissa lättnader för de mindre företagen jämfört med utredningens förslag. Det föreslogs en höjning av gränsen för vilka som skulle få redovisa mervärdesskatten i självdeklarationen från till . Vidare föreslogs att redovisningstidpunkten den 5 i andra månaden efter redovisningsperioden skulle behållas för företag med beskattningsunderlag på högst . Endast de med beskattningsunderlag överstigande skulle redovisa och betala den 20 i efter perioden. beslutade i enlighet med regeringens proposition och de nya reglerna trädde i kraft . Vid beredningen gjorde regeringen bedömningen att de lättnader som medgavs för de mindre företagen skulle vara tillräckliga. Det har emellertid visat sig att lättnader kan behövas även för de skattskyldiga vars beskattningsunderlag ligger strax över gränsen . Regeringen föreslår därför att gränsen för vilka som får redovisa och betala mervärdesskatten den 5 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång höjs från till . Ändringen bör träda i kraft , även om den innebär vissa negativa ekonomiska effekter på statsbudgeten. Regeringen föreslår därför att de nya reglerna tillämpas i fråga om redovisningsperioder som börjar eller se-nare. Förslaget föranleder ändring i 14 kap. 12 § mervärdesskattelagen (1994:200). 6 Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster Regeringens förslag: Det fasta beloppet om i statlig inkomst-skatt på förvärvsinkomster höjs till . Vid beräkningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten tidigareläggs mätperioden för prisförändringen så att förändringen mäts . Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster utgår ett för alla skattskyldiga gemensamt belopp om . Det förhållandet att skatteuttaget i denna del är oberoende av den skattskyldiges inkomst innebär att skatten har begränsade effekter på individernas beteende, bl.a. vad gäller arbetsutbudet. I förhållande till andra skatter på förvärvsinkomster ger därför en höjning av det fasta beloppet till endast begränsade snedvridningar. Med anledning av övergången till det nya budgetåret som i fortsättningen kommer att sammanfalla med kalenderåret har regeringen i propositionen 1995/96:149 Beräkning av basbelopp m.m., föreslagit att basbeloppet skall fastställas och att mätperioden för prisförändringen tidigareläggs så att förändringen mäts . Ändringen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid fastställandet av basbelopp för . Tidigareläggningen av fastställandet av basbeloppet förbättrar möjligheterna till tillförlitliga prognoser för bl.a. pensionsutgifter, skatteintäkter och avgiftsintäkter i budgetpropositionen. Av samma skäl bör jämförelsetalet vid beräkningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt ange förhållandet mellan det allmänna prisläget andra året före taxeringsåret och juni tredje året före taxeringsåret med tillägg av . Skiktgränsen enligt lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996 - taxeringar är redan nu knuten till basbeloppet på sådant sätt att någon ändring inte behöver göras i den lagen. Förslagen föranleder ändringar i 10 § lagen om statlig inkomstskatt samt 2 och 3 §§ lagen om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxeringar. 7 Höjda energiskatter m.m. 7.1 Höjning av energiskatten på bränslen och elektrisk kraft Regeringens förslag: Energiskatten höjs för samtliga bränsleslag. En höjning sker även av energiskatten på elektrisk kraft. Höjningarna sker i två steg, det första och det andra . Vid vardera tillfället höjs skattesatserna för bensin och olja för drift av motordrivna fordon , skatten på elektrisk kraft med per kWh och övriga energiskatter . Dessutom har en uppräkning gjorts med den förväntade förändringen av konsumentprisindex t.o.m. oktober månad 1997. Skälen för regeringens förslag: Energiskatt och koldioxidskatt tas ut enligt regler i lagen (1994:1776) om skatt på energi på samtliga fossila bränslen. Vidare tas energiskatt ut på elektrisk kraft. Ingen energiskatt tas dock ut för bränslen och elektrisk kraft som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. För dessa verksamheter uppgår vidare koldi-oxidskatten till av den generella skattenivån. De nämnda skattelättnaderna är emellertid begränsade till bränsleanvändning för annat ändamål än drift av motordriva fordon. Regeringen har för avsikt att föreslå en generell höjning av koldioxidskatten från av den generella skattenivån för bränslen som förbrukas vid industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling. Regeringen har till kommissionen resp. rådet dels notifierat den tilltänkta förändringen, dels ansökt om undantag från reglerna i direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor. har beslutat att skattesatserna för energiskatten och koldi- oxidskatten skall räknas om med hänsyn tagen till den allmänna prisutvecklingen. Denna automatiska uppräkning skall första gången göras för skatteuttaget . Som framgått av avsnitt 3 bör en höjning ske av energiskatten på samtliga bränsleslag. Höjningen av energiskatten bör genomföras i två steg, varav första steget bör träda i kraft . En lämplig tidpunkt är därvid enligt regeringens bedömning . Resterande skattehöjning bör ske . Energiskatten på bensin och omärkt olja, dvs. sådan olja som används i motordrivna fordon, bör i varje steg höjas . Detsamma föreslås beträffande gasol, metan och naturgas som används för drift av motordrivna fordon. Höjningen av skatten för övriga bränsleslag bör ske i vart och ett av stegen. Det rör sig om olja, gasol, metan och naturgas som används för uppvärmning och drift av stationära motorer samt om kolbränslen och petroleumkoks. Eftersom ingen energiskatt tas ut när dessa bränslen förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling begränsas således den direkta effekten av de föreslagna skattehöjningarna till annan än sådan verksamhet, dvs. Vid beräkningen av skattehöjningarna har hänsyn tagits till förväntade förändringar av konsumentprisindex (KPI) fram t.o.m. oktober månad 1997. Den automatiska uppräkningen av energiskatten på bränsle bör därför skjutas fram och ske först för skatteuttaget för år 1999.För att inte kostnadsrelationen mellan oljeuppvärmning och eluppvärm-ning i bostadssektorn skall förändras bör energiskatten på elektrisk kraft höjas i två steg om vardera per kWh, dvs. en sammanlagd höjning om per kWh. Höjningarna av energiskatten på elektrisk kraft bör träda i kraft som föreslagits beträffande skatten på bränslen. På motsvarande sätt som gjorts vid beräkningen av bränsleskattebeloppen har förväntade förändringar av KPI beaktats. De föreslagna skattebeloppen för elektrisk kraft bör därför omräknas först års skatteuttag. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 § och 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi samt vissa övergångsbestämmelser. Den föreslagna framflyttningen av den automatiska indexuppräkningen framgår, vad gäller energiskatten på elektrisk kraft, av 11 kap. 3 § andra stycket. Med hänsyn till att den automatiska uppräkningen av koldioxidskatten på bränslen inte berörs av av förslaget, bör en annan lagteknisk konstruktion väljas för bränslenas del. (Se punkt 4 av de föreslagna övergångsbestämmelserna.) De i 2 kap. 1 § första stycket lagen om skatt på energi föreslagna energiskattebeloppen tillämpas inte förrän (för tid se punkt 2 av de föreslagna övergångsbestämmelserna). De i paragrafen angivna koldioxidskattebeloppen berörs inte av lagförslaget och skall enligt lydelsen av paragrafens tredje stycke indexuppräknas . Detta innebär att de skatteblopp som anges under rubriken i tabellen i paragrafens första stycke aldrig kommer att vara aktuella, eftersom koldioxidskattebeloppen skall indexuppräknas innan de angivna energiskattebeloppen träder i kraft. 7.2 Slopad kompensation för värmeleveranser till tillverkningsindustrin och för växthusuppvärmning Regeringens förslag: Kompensationen med per kWh värme som levereras till tillverkningsindustrin eller för växthusuppvärmning slopas. Bakgrunden till regeringens förslag: Kompensation medges inom ramen för energiskattesystemet med per kWh värme som levererats för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt - fr.o.m. - för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Kompensationen medges oavsett vilket energislag, dock inte råtallolja, som förbrukats vid värmeframställningen. Kompensationen kan således utgå såväl om beskattat fossilt bränsle som skattefritt biobränsle har använts vid framställningen av värme. Bestämmelserna infördes och har oförändrade förts över till den nu gällande lagen (1994:1776) om skatt på energi. Skälen för regeringens förslag: Kompensation medges den som har framställt värmen och därefter levererat den till tillverkningsindustrin. Den har i praxis inte medgetts i de fall då värmen nyttiggjorts inom samma juridiska person som framställt den. Bakom införandet av en schabloniserad kompensation utan grund i faktisk skattebelastning stod en önskan att ytterligare öka utrymmet för användning av skattefria biobränslen i värmeverk. Bestämmelsen har tillämpats och det har visat sig att möjligheten till kompensation i allt högre grad utnyttjats på sätt som inte var avsett vid dess införande. Sålunda har kompensationsreglerna kringgåtts genom att tillverkningsföretag brutit ut värmeproduktionen och lagt den i en egen juridisk person som därefter levererat bränsle till tillverkningsföretaget och därigenom varit berättigade till kompensation för levererad värme. Enligt vad regeringen erfarit har sådana bolagskonstruktioner ökat kraftigt i omfattning och de belopp som utbetalas i kompensation överstiger vida de beräkningar som gjordes vid införandet av bestämmelsen. Mot bakgrund av att värmekompensationen i allt högre grad kommit att utnyttjas på ett sätt som inte varit avsett vid införandet av reglerna bör den, särskilt med beaktande av de kraftigt ökade kostnaderna för staten, slopas.