prop · GJ0381 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:81 Reglering av s.k. fakturaskojeri i marknadsföringslagen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ett tillägg i den nya marknadsföringslagen (1995:450) för att motverka negativa säljmetoder i form av s.k. fakturaskojeri. Genom förslaget kompletteras den bestämmelse som finns om förbud mot att vid marknadsföringen leverera produkter till någon som inte uttryckligen har beställt dem och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Förslaget innebär att det också i andra fall blir förbjudet för en näringsidkare att vid marknadsföringen tillställa någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft som den nya marknadsfö- ringslagen . 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 4 3 Ärendet och dess beredning................................. 5 4 Förbud mot fakturaskojeri i marknadsföringslagen........... 6 5 Författningskommentar...................................... 10 Bilaga 1 Promemorian Förslag till reglering av s.k. fakturaskojeri i marknadsföringslagen (1995:450).... 12 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna ................. 24 Bilaga 3 Lagrådets yttrande ................................. 25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................................. 26 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450) Härigenom föreskrivs att 12 § och rubriken närmast före 12 § marknadsföringslagen (1995:450) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Obeställda produkter Obeställda produkter m.m. 12 § En näringsidkare får vid marknadsföringen inte leverera produkter till någon som inte uttryckligen har beställt dem och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningskyldighet. -------------------------------------------------------------------- En näringsidkare får vid mark- nadsföringen inte heller i annat fall tillställa någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Denna lag träder i kraft . Övergångsbestämmelserna till marknadsföringslagen (1995:450) skall tillämpas också i fråga om den nya be- stämmelsen i 12 § andra stycket. 3 Ärendet och dess beredning antog en ny marknadsföringslag (prop. 1994/95:123, bet. 1994/95:LU16, rskr. 1994/95:267). Den nya lagen (SFS 1995:450), som ersätter den nuvarande marknadsföringslagen (1975:1418), träder i kraft . beslutade i detta sammanhang att ge regeringen till känna vad lagutskottet anfört om s.k. fakturaskojeri i sitt betänkande i ärendet. Enligt utskottet (bet. 1994/95:LU16 s. 20) föreligger ett behov av lagstiftning som kan motverka negativa säljmetoder i form av fakturaskojeri på ett effektivare sätt än vad straffbestämmelserna i och generalklausulen om otillbörlig marknadsföring kan göra. Utskottet förordade att regeringen möjligt lägger fram ett förslag till rättslig reglering i angivet syfte. Enligt utskottet är det önskvärt att den förordade rättsliga regleringen kan träda i kraft med den nya marknadsföringslagen . uppdrog åt jur. kand. att utarbeta ett förslag till rättslig reglering av frågan om s.k. fakturaskojeri i enlighet med vad som anges i lagutskottets betänkande. Uppdraget redovisades i promemorian Förslag till reglering av s.k. fakturaskojeri i marknadsföringslagen (1995:450). Promemorian återfinns som bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i detta lagstiftningsärende (C95/950/RÄ). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över det förslag till ändring i marknadsföringslagen som utarbetats i ärendet. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Det förslag som remitterades till lagrådet är identiskt med propositionens lagförslag. 4 Förbud mot fakturaskojeri i marknadsföringslagen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den nya marknadsföringslagen, som träder i | | kraft , kompletteras för att ge en rättslig | | reglering som bättre motverkar negativa säljmetoder i form av | | s.k. fakturaskojeri. En bestämmelse införs om förbud för | | näringsidkare att vid marknadsföringen tillställa någon fakturor,| | inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende | | produkter som inte uttryckligen har beställts och därvid | | vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. | | Den nya bestämmelsen skall träda i kraft som den nya | | marknadsföringslagen . Promemorians förslag: I promemorian föreslås ett förbud för en näringsidkare att till någon som inte uttryckligen har beställt en produkt ställa fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende en produkt som skall levereras senare och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Förslaget är således begränsat till fall då avsändaren avser att leverera produkten . Remissinstanserna: Remissinstanserna anser överlag att en kompletterande bestämmelse behövs i marknadsföringslagen för att mera effektivt komma till rätta med olika typer av marknadsföringsåtgärder som kan hänföras till s.k. fakturaskojeri. Förslaget om att komplettera 12 § i den nya lagen med ett nytt andra stycke har heller inte mött några invändningar. Flera remissinstanser har dock framfört kritiska synpunkter mot utformningen av förslaget. Förslaget tillstyrks helt av . , som tillstyrker att en kompletterande bestämmelse införs, framför vissa synpunkter på utformningen av förslaget. Domstolen framhåller att med marknadsföring avses bl.a. avsättningsfrämjande åtgärder, dvs. åtgärder ägnade att främja avsättningen av en näringsidkares produkter. Av definitionen framgår enligt domstolen att de produkter som avses med åtgärderna skall levereras. Något ställningstagande i fråga om en näringsidkares avsikter att leverera torde därför inte behövas. Genom den avgränsning som följer av marknadsföringsbegreppet faller enligt mera renodlade bedrägeriliknande förfaranden utanför paragrafens tillämpningsområde. Med hänsyn härtill bör enligt domstolen orden "vid marknadsföringen" tas in också i det föreslagna andra stycket. föreslår följande lydelse: "En näringsidkare får vid marknadsföringen inte heller i annat fall än som avses i första stycket tillställa någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet." föreslår vidare att övergångsbestämmelserna till den nya marknadsföringslagen punkterna 2-4 skall gälla också i fråga om ändringen. vid tillstyrker också att 12 § nya marknadsföringslagen kompletteras med en lagbestämmelse, sanktionerad med marknadsstörningsavgift, direkt riktad mot fakturaskojeri. När det gäller bestämmelsens motivering och närmare utformning finner nämnden dock inte promemorians text och lagförslag helt tillfredsställande. Kravet på att det skall vara fråga om en produkt som skall levereras senare bör enligt nämnden utgå. I fråga om förhållandet till framhåller fakultetsnämnden att det faktum att fakturaskojeri ofta innefattar bedrägeribrott inte utgör skäl mot att marknadsföringslagen tillhandahåller effektiva möjligheter att ingripa mot företeelsen såsom en form av otillbörlig marknadsföring. Uttalandet i promemorian att utsändande av fakturor utan avsikt att tillhandahålla en produkt inte skulle vara marknadsföring, är enligt fakultetsnämnden inte övertygande. Avgörande synes enligt nämnden vara att bedömningen av vad som utgör marknadsföring skall ske från mottagarens och inte från avsändarens synpunkt. Om avsändaren har en avsikt att verkligen sälja en produkt är inte relevant. tillstyrker förslaget med vissa reservationer och förslag till ändringar. Enligt verkets uppfattning betyder utformningen av förslaget med en begränsning till fall där det varit avsändarens avsikt att leverera produkten senare att förbudsbestämmelsen i många fall inte kan tillämpas. Utgångspunkten för bedömningen av om en faktura eller liknande skall anses vara avsättningsfrämjande måste enligt verket ske från en helhetsbedömning av presentationen av produkten. Avgörande är vilken uppfattning om de utsända handlingarnas innehåll och konsekvenser vad gäller avtalsbundenhet och betalningsskyldighet som mottagaren bibringas. Från marknadsrättslig synpunkt saknar det sålunda betydelse om en avsikt att leverera produkten finns eller ej. föreslår en utformning av lagtexten så att det sägs att en näringsidkare inte heller till någon som inte uttryckligen beställt en produkt får sända fakturor, inbetalningsavier eller andra meddelanden, som ger sken av att en produkt har levererats eller skall levereras senare, och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. föreslår en lagbestämmelse som i huvudsak överensstämmer med förslag. Förbundet är starkt kritiskt mot den tolkning av marknadsföringsbegreppet som görs i promemorian. Tillämpningen av lagen bygger enligt förbundet på en objektiv bedömning av de faktiska omständigheterna. Denna bedömning sker med utgångspunkt från situationen hos den som marknadsföringen riktas mot - främst hur mottagaren kan antas uppfatta förfarandet. Mottagaren av fakturorna eller liknande handlingar utgår enligt förbundet självfallet från att den som skickar handlingen kommer att leverera eller - beroende på utformningen i det enskilda fallet - har levererat den produkt som handlingen sägs gälla. Handlingen uppfattas därför av mottagaren som ett led i en försäljning, dvs. som en marknadsföringsåtgärd. Ett subjektivt rekvisit som enligt promemorian skall vägas in vid tolkningen av begreppet marknadsföring skulle enligt förbundet även kunna innebära risk att en rad aktiviteter som tveklöst uppfattas som och även utgör marknadsföring faller utanför marknadsföringslagen. Förbundet anser att ett tillägg till 12 § nya marknadsföringslagen i enlighet med promemorians förslag skulle ha mycket marginell praktisk betydelse. Ett tillägg, som i enlighet med lagutskottets betänkande tar sikte på problemet med fakturaskojeri, måste enligt förbundet ha som utgångspunkt att vad som skall anses utgöra marknadsföring skall bygga på en objektiv bedömning av hur de aktuella förfarandena uppfattas av den som utsätts för dem. , , , , Näringslivets Delegation för Marknadsrätt och instämmer i yttrande. Även anser att promemorians tolkning av marknadsföringsbegreppet är för snäv och framhåller att begreppet bör tolkas med utgångspunkt från den som åtgärden riktas mot, i detta fall mottagaren av fakturan. Denne uppfattar fakturan som ett led i försäljningen av produkten. Någon möjlighet att vid mottagandet av fakturan avgöra om produkten kommer att levereras senare finns inte. Organisationen föreslår att lagtexten utformas så att det sägs att en näringsidkare inte heller till någon som inte uttryckligen har beställt en produkt får ställa fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden, som ger sken av att en beställning har skett, och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. är också kritiskt till förslagets utformning och anser att ett tillägg till 12 § bör utformas med utgångspunkt från att vad som är marknadsföring tolkas utifrån hur mottagaren upplever situationen. Fakturaskojeri är en form av vad som brukar kallas negativa säljmetoder eller negativ avtalsbindning. Sådana metoder kännetecknas av att marknadsföraren utnyttjar allmänhetens okunnighet om gällande rättsregler för slutande av avtal till att skapa en oriktig föreställning om att bindande avtal har kommit till stånd. Vid fakturaskojeri tillställs konsumenter eller näringsidkare fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts. Härigenom vilseleds mottagaren i frågan om betal- ningsskyldighet föreligger. I många fall har räkningsmottagaren inte ens fått någon vara levererad eller tjänst utförd. Den nya marknadsföringslagen, som ersätter den nu gällande marknadsföringslagen , tillämpas enligt 2 § första stycket då näringsidkare marknadsför eller själva efterfrågar produkter i sin näringsverksamhet. Med marknadsföring avses enligt 3 § reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet som är ägnade att främja avsättningen av och tillgången till produkter. I 4-13 §§ ställs krav på marknadsföringen. Enligt generalklausulen i 4 § första stycket skall marknadsföringen stämma överens med god marknadsföringssed och även i övrigt vara tillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. En överträdelse kan leda till ett förbud att fortsätta med marknadsföringen (14 §). Förbudet skall förenas med vite, om det inte av särskilda skäl är obehövligt (19 §). Vid sidan av den vitessanktionerade generalklausulen finns i 5-13 §§ särskilda regler med förbud eller krav när det gäller vissa marknadsföringsåtgärder, de s.k. katalogreglerna. Överträdelse av dessa regler uppsåtligen eller av oaktsam- het kan medföra att en näringsidkare åläggs att betala en särskild marknadsstörningsavgift (22 §). Bland de särskilda reglerna finns i 12 § under rubriken produkter en bestämmelse som innebär förbud för en näringsidkare att vid marknadsföringen leverera produkter till någon som inte uttryckligen har beställt dem och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. , vars betänkande Ny marknadsföringslag (SOU 1993:59) låg till grund för den nya lagen, hade under rubriken säljmetoder i 15 § första stycket ett förslag som motsvarar den nämnda 12 §. Utredningen föreslog emellertid som ett andra stycke dessutom ett uttryckligt förbud mot att skicka fakturor och liknande handlingar till någon som inte beställt en produkt och därigenom vilseleda mottagaren i fråga om beställning har skett eller om betalningsskyldighet föreligger. förslag i denna del avvisades i propositionen med motiveringen att ett sådant förfarande i den mån det är att bedöma som marknadsföring bör kunna förbjudas med stöd av generalklausulen om otillbörlig marknadsföring. Någon uttrycklig regel om detta ansågs därför inte motiverad (prop. 1994/95:123 s. 73). Skälen för regeringens förslag: Negativa säljmetoder i form av s.k. fakturaskojeri är ett problem framför allt för företagen men kan i ökad utsträckning även komma att drabba konsumenter. har konstaterats att även statliga myndigheter och kommuner utsätts för skojeriförsök. Det är viktigt att marknadsföringsmetoder av detta slag inte får fäste och stör den ordning som bör gälla på en öppen och fri marknad. Mot bakgrund av det utredningsarbete som har gjorts och de yttranden som avgetts över promemorian anser regeringen att det finns skäl att komplettera marknadsföringslagen så att den bättre täcker in olika former av fakturaskojeri vid marknadsföring. Vi vill till att börja med understryka att 12 § i den nya lagen är tillämplig på vissa fall av fakturaskojeri. Förbudet i 12 § gäller förfaranden som innebär att en näringsidkare levererar obeställda produkter och därvid vilseleder mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Vilseledandet sker ofta genom att näringsidkaren bifogar en räkning, ett inbetalningskort eller något liknande meddelande (se prop. 1994/95:123 s. 73 och 170). För andra fall av fakturaskojeri vid marknadsföring saknar däremot marknadsföringslagen ett direktsanktionerat förbud. Förfarandena kan endast angripas med stöd av generalklausulen om otillbörlig marknadsföring i 4 §. En- ligt regeringens mening bör ett direkt förbud nu införas. Det kan ske genom tillägg av ett nytt andra stycke i 12 §. Enligt vår mening bör en bestämmelse utformas som ett förbud för näringsidkare att även i andra fall än som avses i första stycket vid marknadsföringen tillställa någon fakturor, inbetalningsavier eller andra liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Någon begränsning till fall då det är avsändarens avsikt att leverera produkten senare bör inte göras. Promemorians förslag i denna del bygger på en för snäv tolkning av marknadsföringsbegreppet som leder till att många fall av fakturaskojeri vid marknadsföring skulle falla utanför bestämmelsens tillämpningsområde. Med den komplettering av 12 § som regeringen nu föreslår kommer flertalet fall av fakturaskojeri att omfattas av direktsanktionerade förbud. En förutsättning är att förfarandet kan ses som en marknadsföringsåtgärd. Avgörande för om utsändandet av en faktura eller liknande skall anses vara avsättningsfrämjande och därmed en marknadsföringsåtgärd i lagens mening måste vara det helhetsintryck som presentationen ger. Det bör således handla om en objektiv bedömning av vilket intryck som ett förfarande ger, inte om avsändarens avsikt. En faktura eller liknande handling måste i regel antas ge mottagaren en föreställning om betalningsskyldighet, antingen för en produkt som redan är levererad eller för en produkt som skall levereras. Straffbestämmelser för bedrägeribrott finns i 9 kap. . Många av de förfaranden som kommer att vara förbjudna enligt 12 § nya marknadsföringslagen kan också vara straffbara enligt bestämmelser. Regeringen bedömer inte detta som någon olägenhet. Så kan för övrigt vara fallet också med andra former av otillåten marknadsföring, t.ex. vilseledande reklam. Regeringens förslag till reglering av fakturaskojeri i den nya marknads- föringslagen bedöms inte komma att leda till några ökade kostnader. Enligt 12 § nya marknadsföringslagen är det förbjudet för en näringsidkare att vid marknadsföringen leverera produkter till någon som inte uttryckligen har beställt dem och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. Denna bestämmelse är tillämplig på vissa former av s.k. fakturaskojeri. Vilseledandet sker nämligen ofta genom att näringsidkaren bifogar en räkning, ett inbetalningskort eller något liknande meddelande (jfr prop. 1994/95:123 s. 170). Förbudet är emellertid knutet till leverans av produkten och begränsas härigenom. Det nya andra stycket innebär att det också i annat fall blir förbjudet för en näringsidkare att vid marknadsföringen tillställa någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalnings- skyldighet. Bestämmelsen tar således sikte på marknadsföringsmetoder som, utan att vara direkt förknippade med leverans av en produkt, är ägnade att inge en oriktig föreställning om att betalningsskyldighet för en produkt föreligger. Avgörande för tillämpningen är vilken uppfattning om de utsända handlingarnas syfte och konsekvenser vad gäller avtalsbundenhet och betalningsskyldighet som mottagaren bibringas. En utgångspunkt bör vara att en faktura i sig måste antas ge en föreställning om betalningsskyldighet, antingen för en produkt som redan är levererad eller för en produkt som skall levereras. Det är inte bara fakturor, inbetalningsavier och liknande som kan vilseleda mottagaren. Även offerter, ordererkännanden, annonskorrektur etc. kan uppfattas som att beställning skett eller betalningsskyldighet föreligger om inte mottagaren svarar. Den nya bestämmelsens placering bland lagens s.k. katalogregler (5-13 §§) innebär att en marknadsstörningsavgift kan ådömas den som bryter mot förbudet (22 §). För detta krävs dock att överträdelsen skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. I ringa fall skall någon avgift inte dömas ut (25 §). Detta skulle t.ex. kunna vara fallet då en faktura eller liknande av misstag skickas ut utan föregående beställning. Det finns också en möjlighet att efterge avgiften, om det finns synnerliga skäl för det (jfr prop. 1994/95:123 s. 177). De övergångsbestämmelser som gäller för den nya marknadsföringslagen föreslås gälla också den nya bestämmelsen i 12 § andra stycket. Förslag till reglering av s.k. fakturaskojeri i marknadsföringslagen (1995:450) har uttalat att det föreligger ett behov av lagstiftning som kan motverka negativa säljmetoder i form av s.k. fakturaskojeri (1994/95:LU16). Genom ett departementsbeslut uppdrogs åt undertecknad, , att utarbeta ett förslag till rättslig reglering av frågan om s.k. fakturaskojeri i enlighet med vad som anges i angivna betänkande av lagutskottet. Härmed överlämnas promemorian Förslag till reglering av s.k. fakturaskojeri i marknadsföringslagen (1995:450). 1 Förslag till lagtext ...........................................15 2 Inledning ......................................................16 3 Bakgrund .......................................................16 3.1 Fakturaskojeri ..........................................16 3.2 Den nya marknadsföringslagen ............................17 3.3 slutbetänkande Ny marknadsföringslag (SOU 1993:59) .....................17 3.4 Regeringens proposition 1994/95:123 Ny marknadsföringslag ...................................18 3.5 Riksdagsbehandlingen ....................................18 4 Överväganden och förslag .......................................19 5 Kostnader ......................................................23 6 Författningskommentar ..........................................23 1 Förslag till lagtext Förslag till ändring i marknadsföringslagen (1995:450) Härigenom föreslås att 12 § marknadsföringslagen (1995:450) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § En näringsidkare får vid marknadsföringen inte leverera produkter till någon som inte uttryckligen har beställt dem och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. -------------------------------------------------------------------- En näringsidkare får inte heller till någon som inte uttryckligen har beställt en produkt ställa fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende en produkt som skall levereras senare och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet. *********** Denna lag träder i kraft . I slutbetänkande Ny marknadsföringslag (SOU 1993:59) lades fram förslag till en ny marknadsföringslag, avsedd att ersätta marknadsföringslag. I en särskild bestämmelse om negativa säljmetoder föreslogs förbud mot att skicka fakturor och liknande handlingar och därigenom vilseleda mottagaren i fråga om att beställning har skett eller om att betalningsskyldighet föreligger - s.k. fakturaskojeri. I propositionen 1994/95:123 Ny marknadsföringslag togs inte upp någon motsvarighet till den föreslagna bestämmelsen om fakturaskojeri. Regeringen ansåg att en uttrycklig regel om detta inte är motiverad. fann vid behandlingen av propositionen (bet. 1994/95:LU16) att det föreligger ett behov av lagstiftning mot fakturaskojeri och förordade att regeringen möjligt framlägger ett förslag till sådan rättslig reglering. I det följande skall undersökas i vad mån det finns ett behov av att införa ett särskilt förbud mot fakturaskojeri och hur en förbudsbestämmelse i så fall skall utformas. Den negativa säljmetoden, som ibland betecknas som negativ avtalsbindning, karaktäriseras av att marknadsföraren utnyttjar allmänhetens okunnighet om gällande rättsregler för slutande av avtal till att skapa en oriktig föreställning om att bindande avtal har kommit till stånd. Det kan t.ex. ske på så sätt att en näringsidkare tillställer konsumenter eller näringsidkare obeställda varor eller tjänster och därigenom inger mottagaren uppfattningen att han är skyldig att betala den översända produkten.