prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — och regeringens intentioner är att särskild hänsyn skall tas till de grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden, såsom ungdomar, äldre, arbetshandikappade, långtidsarbetslösa och utomnordiska medborgare. Dessa har som grupper en svårare situation på arbetsmarknaden till följd av bland annat en lägre utbildningsnivå, liten eller ingen erfarenhet från arbetsmarknaden, bristfälliga kunskaper i svenska eller ensidig rekrytering av yngre personer. Ungdomarna drabbades svårt av lågkonjunkturen . Arbetslösheten bland ungdomarna i åldern steg från 1990 och till , enligt . För ungdomarna i åldern ökade arbetslösheten från till Arbetslösheten är något större bland unga män än för unga kvinnor. Denna skillnad är dock inte större än för övriga åldersgrupper. Ungdomarna påverkas mer av förändringar i konjunkturen än övriga åldersgrupper. För ungdomar i åldern minskade arbetslösheten successivt . Arbetslösheten i gruppen var däremot fortfarande . Andelen ungdomar med långa inskrivningstider vid arbetsförmedlingen är låg i jämförelse med flera andra åldersgrupper. Det beror på att ungdomarna är en prioriterad grupp vid arbetsförmedlingen samtidigt som omsättningen till studier och tillfälliga arbeten är hög i gruppen. Den genomsnittliga arbetslösheten för gruppen 55-64 åringar har talet varit lägre än för övriga ålderskategorier. var arbetslösheten bland de äldre mot för samtliga grupper av sökande. Orsakerna till den lägre arbetslösheten i gruppen av äldre är flera. Många av de arbetslösa i gruppen får pension och står därför inte till arbetsmarknadens förfogande. Den äldre arbetskraften är vidare mera etablerad på arbetsmarknaden och omfattas därför av en viss anställningstrygghet, vilket leder till att färre äldre drabbas av arbetslöshet. Äldre som blivit arbetslösa har dock stora problem att återinträda på arbetsmarknaden. Företagens höga rekryteringskrav och deras inriktning av rekryteringarna mot yngre har inneburit att de äldre arbetslösa fått svårt att erhålla arbete. Vidare är det många äldre som har långa arbetslöshetstider, vilket kan upplevas som negativt av arbetsgivarna. AMS bedömer i sin senaste prognos att denna utveckling kommer att förstärkas . Gruppen äldre arbetslösa utgörs till stor del av män. Det är en följd av att lågkonjunkturen framför allt drabbade den traditionellt manliga industrin, vilken sysselsatte många äldre män. är arbetskraftsdeltagandet lägre i gruppen äldre kvinnor. Totalt utgjorde äldre av den totala omfattningen på åtgärderna . Det skall jämföras med att deras andel av arbetslösheten var . Det visar att det finns möjligheter att förbättra prioriteringen av de äldre till åtgärder. Antalet arbetshandikappade som söker arbete i genomsnitt har ökat från 18 1990 till 52 1995. Stora insatser för gruppen av arbetshandikappade har dock hindrat arbetslösheten att öka ytterligare. Majoriteten av arbetslösa arbetshandikappade är män, av gruppen utgjordes av män . Antalet arbetshandikappade vid förmedlingarna och instituten ökade , som det totala antalet sökande minskade. Vid arbetsförmedlingarna och instituten fanns det i genomsnitt 71 267 arbetshandikappade i konjunkturberoende åtgärder och arbetslöshet. Vidare sysselsattes i genomsnitt 47 700 arbetshandikappade i lönebidrag . Gruppen arbetshandikappade utgör en stor andel av samtliga sökande vid förmedlingarna. av samtliga sökande var arbetshandikappade . Arbetsmarknaden för de utomnordiska medborgarna har försämrats dramatiskt . var av de utomnordiska medborgarna arbetslösa, enligt . Det ska jämföras med då arbetslöshetsnivån för de utomnordiska medborgarna uppgick till . ökade arbetslösheten totalt i landet från . Fallet i sysselsättningintensitet är än mer dramatisk, från år . Sysselsättningsintensiteten för de svenska medborgarna var . Gruppen av arbetssökande utomnordiska medborgare utgörs till största delen av män. var av dem män. Det är framför allt en effekt av ett lägre arbetskraftsdeltagande bland de utomnordiska kvinnorna. Svårigheten illustreras av att 100 000 utomnordiska medborgare var anmälda vid arbetsförmedlingen , de befann sig både i åtgärder och arbetslöshet. Av dessa var ett betydande antal, 35 000, föremål för utredning eller kunde inte av andra skäl ta arbete direkt. befann sig 28 683 utomnordiska medborgare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Invandrarnas sysselsättningssituation har försämrats trendmässigt och 1990-talets lågkonjunktur har ytterligare förvärrat invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Flera faktorer har sannolikt haft en negativ inverkan på invandrarnas sysselsättningsläge. Lediga arbeten utan krav på utbildning eller arbetslivserfarenhet har till exempel minskat kraftigt. Arbetslivets krav på svenskkunskaper och svenskspecifik kompetens har ökat. Rekryteringsprocessen har förändrats och personkontakterna spelar en allt större roll. Vidare har invandringen ändrat karaktär och är mer heterogen. I många fall har det också tagit alltför från att en flykting ansöker om asyl tills utredning, beslut om uppehållstillstånd, flyttning till en kommun och utbildningsprogram genomförts. Detta kan medföra risk att yrkeskunskaper förloras och flyktingarna passiviseras. En ytterligare orsak till den låga sysselsättningsintensiteten är de senaste årens relativt omfattande invandring vilket i praktiken innebär att en stor andel ägnar sig åt studier och yrkesutbildning. Det finns också tecken på att invandrarna diskrimineras av många arbetsgivare. Antalet långtidsarbetslösa personer ökade till följd av den kraftigt stigande arbetslösheten. Långtidsarbetslösheten har främst förhindrats med hjälp av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket är i linje med politikens syfte. Långtidsarbetslösheten minskade , men har börjat öka . Antalet individer med långa perioder utan fast förankring på den ordinarie arbetsmarknaden har dock ökat. Det visar att det finns en stor rundgång mellan åtgärder, tillfälliga arbeten och arbetslöshet. har mer än 200 000 personer varit inskrivna vid förmedlingen , det vill säga att de är långtidsinskrivna. Kännetecknande för gruppen av långtidsinskrivna är deras låga utbildningsnivå. Dessa sökande riskerar att permanent förlora kontakten med den ordinarie arbetsmarknaden. Det är många män som har långa inskrivningstider. Det är en följd av att lågkonjunkturen främst drabbade industrin, vilken sysselsätter många män. är utvecklingen på arbetsmarknaden annorlunda. Det är framför allt kvinnodominerade arbeten i den offentliga sektorn som försvinner som efterfrågan på arbetskraft inom industrin ökar. Det är därför möjligt att utvecklingen av långtidsinskrivningen bland män och kvinnor kommer att ändras . Det finns också en tendens till att andelen kvinnor med en lång inskrivningstid ökar vid förmedlingen. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har fått bära en stor börda för de obalanser som finns på den svenska arbetsmarknaden. Antalet personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder har ökat från drygt 100 1990 till omkring 200 1995. Regeringen ställde vid ingången av /96 krav på att AMV i genomsnitt skulle sysselsätta 238 000 personer i olika konjunkturberoende åtgärder. Detta krav har sedermera reducerats i samband med att anslaget för åtgärderna har minskat, nuvarande krav är att AMS skall sysselsätta 215 000 personer i konjunkturberoende åtgärder. har beslutat att de svaga grupperna på arbetsmarknaden särskilt skall prioriteras till de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Åtgärderna skall stärka gruppernas ställning på arbetsmarknaden så att de skall ha förbättrade möjligheter att konkurrera på den reguljära arbetsmarknaden. I tabellen nedan anges hur stor andel av personerna i åtgärder som utgjordes av grupper med en utsatt ställning på arbetsmarknaden. Andelen personer i respektive åtgärd och arbetslöshet från grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden , siffrorna avser procent. ------------------------------------------------ Åtgärd Arbets- Utom- Över 55 hand. nordisk ------------------------------------------------ Saknar 10,5 12,4 10,5 23,6 arbete ------------------------------------------------ I åtgärd10,2 13,4 4,8 32,5 ------------------------------------------------ A.plats-14,0 25,3 1,8 49,4 intro. ------------------------------------------------ Utb.- 3,0 3,4 2,8 34,8 vikariat ------------------------------------------------ Alu 11,4 6,5 11,8 12,6 ------------------------------------------------ Dator- 2,6 3,2 0,0 99,0 tek ------------------------------------------------ Bered.- 12,9 17,4 8,0 4,6 arbete ------------------------------------------------ Rek- 6,1 3,8 4,1 36,1 stöd ------------------------------------------------ A-utb 13,5 22,5 2,1 20,9 ------------------------------------------------ utgjorde männen i genomsnitt av samtliga sökande vid förmedlingen. var av samtliga sökande i åtgärder män. Det innebär att männen får en större del av åtgärderna än kvinnorna. Det beror på att det finns fler män i de grupper som skall prioriteras till åtgärder, till exempel utomnordiska medborgare och arbetshandikappade. Tendensen är dock att andelen kvinnor i åtgärder ökar. Arbetsplatsintroduktion infördes och ersatte bland annat ungdomsintroduktion, ungdomspraktik, invandrarpraktik och akademikerpraktik. Efter en inledningsfas har omfattningen av sökande i arbetsplatsintroduktion ökat. deltog cirka 42 600 personer i Det är ungefär lika många män och kvinnor som deltar i arbetsplatsintroduktion. Åtgärdseffektiviteten för arbetsplatsintroduktionen är i jämförelse med flera andra åtgärder relativt god. fick av de sökande arbete direkt efter att åtgärden avslutades. En stor andel av deltagarna i arbetsplatsintroduktion utgörs av ungdomar, fler än är . Resultaten för ungdomarna är bättre än för övriga åldersgrupper. Det är troligt att åtgärden hjälper ungdomarna in på den ordinarie arbetsmarknaden. Det finns även många utomnordiska medborgare i arbetsplatsintroduktion. Omfattningen av utomnordiska medborgare i åtgärden är större än omfattningen i invandrarpraktik som fler får arbete direkt efter arbetsplatsintroduktionen. Under /95 påbörjade drygt 35 000 personer utbildningsvikariat. Det är framför allt offentliga arbetsgivare som visat intresse för utbildningsvikariat och där återfinns fyra femtedelar av alla vikarier, främst inom områdena vård och service. Inom det privata näringslivet är det betydligt svårare att marknadsföra utbildningsvikariaten. Detta brukar förklaras med att den privata sektorn saknar den saxnings- och vikariatskultur som kännetecknar den offentliga sektorn. Vikariatstiderna har i genomsnitt varit - vilket motsvarar . Kvinnorna står för tre fjärdedelar av antalet utbildningsvikariat vilket förklaras av att yrkesområdena vård och service dominerar. Andelen kvinnor på denna nivå har varit oförändrad . Även ålderssammansättningen har varit relativt . /95 var medelåldern för hela gruppen som påbörjade utbildningsvikariat . Deltagarnas formella utbildningsbakgrund uppvisar samma tendens som arbetsmarknadsutbildningen, det vill säga allt fler har bättre utbildning. Senaste budgetåret hade två tredjedelar av deltagarna kortare än eller lika med tvåårigt gymnasium. Den utbildning som dominerar är framförallt vårdlinje och social servicelinje. Bidrag till utbildning i företag Under /95 deltog drygt 48 000 personer i utbildning som anordnats med bidrag till utbildning i företag. Omräknat till heltidsutbildade deltog i genomsnitt cirka 2 500 personer. kostnader för utbildning i företag uppgick till . deltog 4 979 personer i denna åtgärd. Omfattningen av denna form av företagsutbildning har successivt minskat. I budgetpropositionen för /96 (prop. 1994/95:100 bil. 11) har regeringen föreslagit att åtgärden, Bidrag till utbildning i företag, skall upphöra helt vid ingången av . Utbildning inom de så kallade kommunavtalen För att begränsa uppsägningar inom den offentliga sektorn har det under budgetåren 1993/94 och 1994/95 varit möjligt att bevilja bidrag för företagsutbildning inom kommuner och landsting. I stället för att beräkna bidragen per deltagare och timme har ett belopp om högst per person kunnat användas. Under /95 betalades ut i enlighet med dessa överenskommelser. Avtalen innebär att anställda deltar i olika kompetens- eller utvecklingsinsatser som kan vara yrkesutbildning eller allmänt kompetenshöjande. Intresset hos kommuner och landsting att förlänga dessa avtal, alternativt sluta nya, under innevarande budgetår, har inte varit lika påtagligt som . Arbetslivsutvecklingen ökade mycket snabbt i omfattning efter införandet . Vid ingången av /94 deltog ungefär 40 000 personer i arbetslivsutveckling. Under /95 minskade omfattningen av sökande i åtgärden till följd av den stigande efterfrågan på arbetskraft. När efterfrågan på arbetskraft nu minskar leder det till att antalet personer i arbetslivsutveckling ökar. AMS prognos för hela /96 är att i genomsnitt 46 800 personer skall delta i arbetslivsutveckling. utgjorde männen av de sökande i åtgärden. Antalet personer som erhåller arbete efter arbetslivsutveckling är lägre än för övriga åtgärder. fick av de sökande arbete utan stöd direkt efter åtgärden. Orsaken till den lägre åtgärdseffektiveteten kan vara att arbetslivsutveckling framför allt ges till personer som riskerar att utförsäkras. Vidare är åtgärdens koppling till den reguljära arbetsmarknaden mindre tydlig. Det är endast personer vilka uppbär ersättning från kassa eller KAS som är berättigade till arbetslivsutveckling. Det är sökande med långa inskrivningstider som erhåller arbetslivsutveckling, vilket är en följd av att åtgärden används som en möjlighet för de sökande att kvalificera sig för en ny ersättningsperiod när de riskerar att utförsäkras. Datortek Datorteken infördes och syftar till att ungdomar skall lära sig den nya informationstekniken som de skall delta i arbetsmarknadsinriktade projektarbeten. Omfattningen av sökande i datorteken har ökat successivt . är 12 700 ungdomar inskrivna vid datorteken, vilket skall jämföras med regeringens ambition om 20 000 individer i åtgärden. Antalet platser i datorteken omfattar cirka 24 000. Det innebär att volymen av sökande i datorteken förmodligen kommer att fortsätta att öka . Målgruppen för datorteken har varit ungdomar i åldern . Andelen arbetshandikappade är relativt liten i datorteken, vilket beror på att det finns få arbetshandikappde bland ungdomarna. AMS har utvärderat datorteken i en attitydundersökning som har riktat sig till deltagarna i datorteken. Undersökningen visar att ungdomarna ger mycket goda omdömen om datorteken på nästan samtliga punkter. Ungefär 15 000 personer har varit sysselsatta i olika beredskapsarbeten . Det är väsentligt färre än under tidigare lågkonjunkturer, befann sig i genomsnitt 55 000 personer i beredskapsarbete . Den lägre volymen av sökande i beredskapsarbete är en medveten strategi från och regeringen. Åtgärden Arbetslivsutveckling har på många områden ersatt beredskapsarbete. AMS prognos för /96 är att 11 400 personer kommer att vara sysselsatta i beredskapsarbete. Majoriteten av de sökande som erhåller beredskapsarbeten är män, var av dem som deltog i åtgärden män. av de sökande erhöll arbete utan stöd direkt efter att de avslutat ett beredskapsarbete . Det är många långtidsinskrivna, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare som erhåller beredskapsarbete. Till exempel utgjorde personer som varit inskrivna vid förmedlingen av dem som deltog i åtgärden . Omfattningen av sökande i rekryteringsstöd har ökat successivt . Under /93 var i genomsnitt 10 800 personer anställda med rekryteringsstöd . Under /95 hade antalet rekryteringsstöd ökat till i genomsnitt 25 000 . AMS prognos för /96 är att i genomsnitt 16 100 personer skall vara anställda med rekryteringsstöd. Det innebär att antalet rekryteringsstöd kommer att minska under budgetåret, vilket bland annat kan vara en följd av att efterfrågan på arbetskraft minskar. Många av de sökande som erhåller rekryteringsstöd är män, var av dem som erhöll åtgärden män. Resultaten av rekryteringsstöden är mycket goda i jämförelse med övriga åtgärder. av individerna som erhåller rekryteringsstöd får arbete direkt efter åtgärden. Det är relativt få utomnordiska medborgare och arbetshandikappade som får rekryteringsstöd. Många av dem som erhåller rekryteringsstöd är ungdomar eller långtidsarbetslösa. Även personer i de utsatta grupperna får arbete direkt efter rekryteringsstödet. Skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () Under /95 deltog i genomsnitt 5 600 personer i offentligt skyddad anställning, vilket överensstämmer med volymen i åtgärden . Prognosen för /96 är att 5 300 personer i genomsnitt skall delta i offentligt skyddat arbete. Majoriteten av de sökande i åtgärden är män, var av dem som deltog i åtgärden män. Av dem som lämnade offentligt skyddat arbete under budgetåret började ett arbete utan OSA eller lönebidrag. Offentligt skyddat arbete vänder sig framför allt till handikappade. var av dem som deltog i åtgärden handikappade Efter en lägre volym av sökande i åtgärden ökade omfattningen . deltar i genomsnitt cirka 10 000 personer i åtgärden. Det är framför allt män som erhåller starta-eget-bidrag. av deltagarna i åtgärden utgörs av män. Vidare är det många i åldern som får starta-eget-bidrag. Drygt var fjärde företag startades 1994. Resultaten av starta-eget-bidragen är relativt tillfredsställande. Av de företag som avslutade bidragsperioden var det tre av fyra som fortfarande var verksamma . har yrkesutbildade arbetslösa ungdomar som fyllt 20 men inte möjlighet att få ett stipendium för att praktisera utomlands . Sedan åtgärden trädde i kraft har 15 ungdomar erhållit stipendier. Av AMS årsberättelse för arbetsmarknadsutbildning avseende budgetår 1994/95 framgår det att det genomsnittliga antalet personer som deltog i arbetsmarknadsutbildning var högre än föregående budgetår. Rapporten visar även att utbildningens inriktning i stort sett följer den allmänna trend som finns på arbetsmarknaden. Detta visas bland annat genom att datakunskaper betonas ytterligare med en ökning från till jämfört med föregående budgetår, medan vårdutbildning sjunker ytterligare från till . Under /95 deltog knappt 200 000 personer i arbetsmarknadsutbildning, vilket är 32 000 personer fler än /94. Detta innebär att 57 900 personer i genomsnitt deltagit i arbetsmarknadsutbildning /95, varav 52 000 i upphandlad arbetsmarknadsutbildning och 5 900 personer i reguljär utbildning. En faktor som förklarar AMS ökning av arbetsmarknadsutbildningen är att /95 inleddes med en högre ingående balans. Av AMS årsberättelse för /95 för arbetsmarknadsutbildning framgår att av deltagarna var kvinnor. Detta motsvarar kvinnornas andel av de arbetslösa. Andelen ungdomar upp till var vilket är en minskning jämfört med /94. Medelåldern för hela gruppen som påbörjade arbetsmarknadsutbildning /95 är . Ett viktigt mål för arbetsmarknadsutbildning är att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Enligt årsberättelsen är resultaten varierande. Vad gäller de tekniska utbildningarna är tre fjärdedelar män medan det inom vårdområdet råder en kvinnlig övervikt. Inom administration/ADB, det kommersiella området, serviceområdet samt inom de förberedande utbildningarna är det ungefär lika många män som kvinnor som studerar. Ett annat viktigt mål med arbetsmarknadsutbildning är att stödja grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Till dessa grupper räknas: långtidsarbetslösa, utomnordiska medborgare samt arbetshandikappade. Enligt AMS årsredovisning för arbetsmarknadsutbildning framgår att man lyckats väl att uppfylla detta mål. Arbetsmarknadsutbildningens kostnader kan delas upp i två delar, dels kurskostnader för köp av arbetsmarknadsutbildning, dels kostnader för utbildningsbidrag för deltagare. De totala kurskostnaderna för upphandling av arbetsmarknadsutbildning uppgick under /95 till . Den genomsnittliga kostnaden uppgick till under /95 och är en minskning jämfört med /94. Priset har minskat och förklaras dels av att AMV i högre grad efterfrågar utbildning som är mindre kapitalintensiv, dels en ökad konkurrens totalt sett och inom olika yrkesområden. Till detta kommer också en förbättring av upphandlingen. Kompetensen inom AMV för upphandling har utvecklats vilket också lett till att priserna har kunnats pressas. Den totala kostnaden för utbildningsbidrag till arbetsmarknadsutbildning uppgick under /95 till . Denna kostnad är direkt relaterad till nivåerna för arbetslöshetsersättningen och därmed också relaterad till hur stor andel av deltagarna som tillhör arbetslöshetskassan. 7.6 Återrapportering till om utvecklingen av anställningar med lönebidrag har antagit regeringens proposition (1995/96:96) om Anställning med lönebidrag i syfte att häva stoppet för nya lönebidragsanställningar under /96. har i ett tillkännagivande begärt att regeringen skall återkomma till med en redovisning av hur anställningarna med lönebidrag har utvecklats. AMS fick genom ett regeringsbeslut i uppdrag att redovisa lönebidragsutvecklingen. AMS rapport till regeringen om utvecklingen av lönebidrag Antalet anställda med lönebidrag under uppgick till i genomsnitt 49 600 . Detta är det högsta antal som har redovisats sedan lönebidraget infördes och innebär cirka 5 000 fler i åtgärden än motsvarande genomsnitt . I en åtgärdsprognos, lämnad av länsarbetsnämnderna, beräknas antalet anställningar med lönebidrag minska med cirka 3 200 mellan och motsvarande månad 1996. I det faktiska utfall som föreligger finns vissa tendenser som visar att tempot i neddragningen av volymerna är snabbare än prognosticerat. Denna antagna neddragning av antalet lönebidrag påskyndas som en följd av de varsel och uppsägningar som följer av neddragningen av bidragsnivåerna. Till följd av beslut att sänka bidragen till anställning med lönebidrag har omförhandlingar inletts i takt med att bidragsbesluten löper ut. Vid en förfrågan till länsarbetsnämnderna bedömer de att det fanns cirka 600 kända varsel om uppsägningar eller verkställda uppsägningar av anställningar med lönebidrag. Det största antalet varsel återfinns inom allmännyttiga organisationer. Den allmänna uppfattningen är att fler varsel är att vänta i takt med att bidragsbesluten omförhandlas under återstoden av budgetåret. Av AMS rapport framgår att arbetsförmedlingen/arbetsmarknadsinstituten (af/ami) /90 fram till halva /95 har lyckats öka antalet placerade arbetshandikappade med lönebidrag från i genomsnitt 427 nya i lönebidrag till i genomsnitt 1 180 . AMS kunde konstatera påtagliga svårigheter att finansiera nya beslut . Antalet nya beslut om lönebidragsmedel uppgick till av antalet 1994. AMS redovisar vidare att antalet övergångar från till arbete på den reguljära arbetsmarknaden minskat påtagligt för att sista kvartalet 1995 uppgå till av antalet 1994. Försöksverksamheten med Särskilt introduktionsstöd- och uppföljningsstöd för funktionshindrade i arbetslivet () påverkas också av bristen på lönebidragsmedel, då de engagerade stödpersonerna finansieras med medel under samma anslag. Två län har lagt ned sina projektverksamheter på grund av medelsbrist. AMS bedömer att uppsägningar av anställda med lönebidrag hos främst allmännyttiga organisationer kommer att innebära nya grupper av svårplacerade sökande med arbetshandikapp, där andra anställningar med lönebidrag kommer att krävas för en återgång till arbetslivet. Antalet arbetssökande med arbetshandikapp ökar och var antalet arbetssökande arbetshandikappade (i kategori 11-14) 47 200, vilket är en ökning med jämfört med samma tidpunkt föregående år. Från kan lönebidrag lämnas med högst av lönekostnaden till arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa som fyllt och uppbär arbetslöshetsersättning. Endast tio personer från denna målgrupp hade anställts med lönebidrag fram till . AMS redovisar vidare i sin rapport vilka lönebidragsvolymer som finns hos olika arbetsgivarkategorier vid början och slutet av sista . Antal lönebidragsanställda hos olika arbetsgivare