prop · GJ03186 · 1996-01-01 00:00:00 — Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till utredningens förslag. () pekar på att uppgifter om vilken fastighet som är sökandens bostad eller om värde på bostadsrätt eller andel i bostadsförening/-aktiebolag inte kan hämtas från skatteregistret. Bostadspolitiska utredningen anser att förslaget kan slå mot barnfamiljer som är bosatta i bostadsrätter eller egnahem byggda . () avstyrker och anser att förmögenhet i egnahem i stället bör inkluderas i den generella förmögenhetsprövningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utredningen anför att investe- ringar i bostäder ger avkastning på liknande sätt som andra investeringar och att avkastning på kapital bör behandlas likvärdigt oavsett hur kapitalet in- vesteras. Enligt gällande regler behöver den bidragssökande inte räkna in avkastning på kapital som investerats i fastighet i den bidragsgrundande inkomsten. Utredningen framhåller att med nuvarande system bidrar bostadsbidragen delvis till en subventionering av förmögenhetsuppbyggnaden i egnahem och bostadsrätter, genom kombinationen ränteavdrag vid beskattningen och bostadsbidrag till räntor som utgör bostadskostnader. För att ta hänsyn till boendekapitalets avkastning, för att motverka en subventionering av förmögenhetsuppbyggnad och av rättviseskäl bör enligt utredningen av taxeringsvärdet eller motsvarande inkluderas i den bidragsgrundande inkomsten. Förslaget kan enligt utredningen ses som en schablonmässigt beräknad avkastning på det kapital som hushållet investerat i bostaden. Utredningens förslag innebär normalt sett en större höjning av den bi- dragsgrundande inkomsten för egnahemsägare än för bostadsrättsinnehavare, även om det rör sig om bostäder med samma marknadsvärde. Förmögenhetsvärdet för bostadsrätter utgör nämligen ofta en betydligt lägre andel av marknadsvärdet än taxeringsvärdets andel av marknadsvärdet för egnahem. Utredningens förslag berör särskilt gifta/sammanboende med två eller flera barn och som ovan nämnts i stort sett enbart dem som bor i egnahem. av alla barnfamiljer med bostads- bidrag bor i småhus och bor i bostadsrätt. Regeringen anser att utredningens förslag i alltför hög grad kommer att drabba barnfamiljer som bor i småhus. Syftet med bostaden är i första hand att bo i den och inte att öka sin förmögenhet. De som investerar i bostäder får visserligen en avkastning på kapitalet i form av ett boendevärde, men det torde vara svårt att motivera att det är en inkomst som bör beaktas vid beräkning av den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Regeringen delar dock utredningens bedömning att bostadsbidraget inte bör bidra till förmögenhetsuppbyggnad i egnahem och bostadsrätter. Bostadsbidraget lämnas enligt gällande regler för en bostadskostnad inom vissa intervall, som är olika för olika typer av hushåll. I begreppet bostadskostnad ingår hyra eller avgift beroende på upplåtelseform, räntekostnader för lån samt uppvärmningskostnader. För egnahem och småhus på lantbruksenhet ingår, förutom räntekostnader och uppvärmningskostnader, tomträttsavgäld och driftskostnader. För bostadsrätter gäller vidare att lånet skall ha tagits upp i direkt anslutning till förvärvet. En förutsättning är att bostadsrätten har satts i pant på sådant sätt att den vid bristande betalning kan tas i mät för skulden. Hänsyn tas till skatteeffekten av avdragsrätten för räntor genom att av det verkliga beloppet får tas upp. Regeringen anser att det inte är rimligt att bostadsbidrag lämnas för den del av räntan som utgör en kompensation för inflationen, eftersom detta innebär att bostadbidragen subventionerar en förmögehetsuppbyggnad. Beaktandet av skuldräntor i bostadskostnaderna bör därför begränsas ytterligare utöver den reducering som görs för skatteeffekten av ränteavdrag. Det bör ske genom att det föreskrivs att en schablonmässigt angiven andel av skuldräntorna brutto inte skall få inräknas i den bidragsgrundande bostadskostnaden. Förslaget medför dels att subventioneringen av förmögenhetsuppbyggnad minskar, dels att bostadsrätter inte behandlas mer fördelaktigt än egnahem, på det sätt som skulle bli följden av utredningens förslag. Regeringen anser att är en lämplig nivå för reduceringen. Denna procentsats bör därför gälla tills vidare. Procentsatsen bör kunna ändras med anledning av förändringar i inflationstakten. Sådana justeringar bör dock inte göras fortlöpande utan endast vid avsevärda förändringar. Bostadsbidragslagen innehåller inte några bestämmelser om fastställande av bostadskostnad. Dessa bestämmelser finns i författningar av lägre dignitet. Procentsatsen bör lämpligen regleras på samma sätt. Lagen bör dock kompletteras med en föreskrift som ger stöd för reduceringen. Förslaget beräknas ge en besparing på ca per helår. 11 Realisationsvinster inkluderas i den bidragsgrundande inkomsten ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: uppkomna | |realisationsvinster inkluderas i den bidragsgrundande| |inkomsten (i inkomst av kapital). Avdrag mot | |realisationsvinst får göras för realisationsförluster| |under samma beskattningsår. Inga undantag görs för | |realisationsvinster till följd av fastighetsförsäljning.| |Dock skall skattelagstiftningens regler om | |uppskovsavdrag gälla. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: (), (), , () och () tillstyrker förslaget. RRV anser att förslaget minskar risken att bostadsbidraget används för att subventionera privat förmögenhetsuppbyggnad. Övriga remissinstanser har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I samband med de förändringar som genomfördes av bostadsbidragen undantogs realisationsvinster från kapitalinkomsten vid beräkning av bidragsgrundande inkomst. Motiven för detta ställningstagande var främst av administrativ karaktär. I det nu föreslagna inkomstprövningssystemet med en slutlig avstämning av bostadsbidragen kvarstår inte längre dessa motiv. Inkomster i form av realisationsvinster ökar hushållens ekonomiska bärkraft. Det är därför, främst ur fördelningspolitisk synpunkt, inte rimligt att dessa inkomster skall undantas vid behovsprövningen av bostadsbidrag. Avdrag mot realisationsvinst bör få göras för realisationsförluster i den mån de uppstått under . Realisationsvinster som härrör från försäljning av bostad bör särbehandlas endast i den utsträckning som görs vid beskattningen genom tillämpning av lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad. Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på ca 100 miljoner 12 Bostadsbidragsgrundande inkomst för egenföretagare ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Inkomst av näringsverksamhet som| |ingår i bidragsgrundande inkomst skall ökas genom att| |vissa avdrag som till stor del har karaktär av | |vinstdispositioner återläggs. Dessa är avsättning till| |periodiseringsfonder, avdrag för egen pension (viss | |del) samt ökning av expansionsmedel. Även avdrag för | |underskott från tidigare beskattningsår skall återläggas.| ------------------------------------------------------- Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: () anser att förslaget i någon mån kan avhjälpa de felaktigheter som råder. () ställer sig tveksamt till förslaget men delar uppfattningen att en översyn är nödvändig. () anser att frågan bör utredas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande regler följer i huvudsak beräkningen av näringsidkares bostadsbidragsgrundande inkomst de regler som återfinns i den skattelagstiftning som gäller för näringsidkare. Skattelagstiftningen ger möjlighet till olika resultatreglerande åtgärder som i bostadsbidragssammanhang gynnar näringsinkomster framför andra inkomster. Utredningen pekar på att det inte är rimligt att relativt omfattande möj- ligheter till resultatreglering av inkomster från näringsverksamhet skall påverka bedömningen av om ett hushåll behöver stöd för att klara sina boendekostnader eller inte. Enligt utredningens mening bör vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten i princip samma beräkningssätt användas för inkomst av näringsverksamhet som används för beräkning av inkomst av tjänst och kapital. Regeringen delar utredningens bedömning. Löntagare och egenföretagare bör vid ansökan om bostadsbidrag i största möjliga utsträckning behandlas på ett likvärdigt sätt. Det bör även påpekas att den taxerade inkomsten anses vara ett bristfälligt mått på den ekonomiska standarden bland egenföretagare. Inkomstbegreppet bör ses över inom flera delar av bidrags- och social- försäkringssystemen. I avvaktan på en samlad översyn av inkomstbegreppet bör den bostadsbidragsgrundande inkomsten beräknas utifrån näringsinkomsten justerad för vissa bokföringsåtgärder som i mer påtaglig grad kan anses ge möjligheter till fördelar för näringsidkare jämfört med löntagare i fråga om rätten till bostadsbidrag. Näringsinkomsten bör ökas med årets avsättning till periodiseringsfonder respektive minskas med årets upplösning av periodiseringsfonder, ökas med avdrag för utgift för egen pension intill ett halvt basbelopp samt ökas med ökning av expansionsmedel och minskas med minskning av expansionsmedel. Även avdrag för underskott från tidigare beskatt- ningsår bör återläggas. Begränsningen i fråga om pensionsutgift har utformats för att så nära som möjligt motsvara vad som gäller för löntagare. 13 Avdragsregler för resor och övriga kostnader ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Reglerna för avdrag för resor och| |övriga kostnader skall vara desamma inom | |bostadsbidragssystemet som inom inkomst- | | | |skattesystemet. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De få instanser som yttrar sig är positiva. Skälen för regeringens förslag: Utredningen har betonat vikten av att bostadsbidragssystemet utformas så att inkomstunderlaget är lätt att stämma av mot de registeruppgifter som finns om bidragstagarnas inkomster. Utredningen framhåller vidare att bostadsbidragen bör beräknas enligt en metod som liknar den som används för inkomstskatten för att förbättra kontrollmöjligheterna. Det är också ur administrativ synpunkt en klar fördel om samma regler kan tillämpas i bostadsbidragssammanhang som i skattesammanhang. I bostadsbidragssammanhang gäller fr.o.m. att avdrag för resor till och från arbete endast får göras för kostnader som överstiger . Inom skattelagstiftningen var motsvarande gräns . Därefter har gränsen i skattelagstiftningen höjts till , medan den i bostadsbidragssammanhang är . Det föreslagna nya systemet för inkomstprövning bygger på principen att beskattningens inkomstmått skall vara bindande, med så få undantag som möjligt. Att ha en annan avdragsgräns än den som gäller vid beskattningen för arbetsresor och andra vanliga avdragsgilla omkostnader kan med denna utgångspunkt inte komma i fråga. RFV har anfört att dessa avdrag orsakar problem därför att det är svårt att i förväg veta vad skattemyndigheterna kommer att godkänna, och har ifrågasatt om det vore möjligt att helt bortse från dem vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Enligt regeringens bedömning skulle en sådan lösning emellertid skapa en oacceptabel skillnad i behandlingen mellan personer med och utan sådana kostnader för intäkternas förvärvande. Förslaget beräknas ge upphov till en besparing på ca per 14 Begränsning av bidragsgrundande bostadsyta ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Den bidragsgrundande bostadsytan| |begränsas enligt följande, för | | | | hushåll med ett barn högst90 m2 | | hushåll med två barn högst | | hushåll med tre barn högst | | hushåll med fyra barn högst | | hushåll med fem eller flera barn högst | | ungdomar mellan utan barnhögst70 m2 | | | | Om sökanden eller någon medlem av familjen är | |funktionshindrad får större bostadsyta beaktas. | | För hushåll med en bostadsyta som överstiger den högsta| |bidragsgrundande bostadsytan fastställs den | |bidragsgrundande boendekostnaden genom att den fulla | |boendekostnaden multipliceras med kvoten mellan den | |högsta bidragsgrundande bostadsytan och bostadens yta.| | För hushåll med enbart umgängesrättsbarn används samma| |högsta ytgränser som för hushåll med hemmavarande barn.| |Bidrag till hushåll med enbart umgängesrättsbarn skall| |dock lämnas endast till bostäder på minst två rum och kök| |eller kokvrå och en storlek på . Utredningens förslag: Utredningen föreslår att för hushåll med ett um- gängesrättsbarn används samma ytgräns som för ett hemmavarande barn. För varje tillkommande umgängesrättsbarn ökas ytgränsen med . Förslaget överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: () och () tillstyrker förslaget, men avstyrker ett ikraftträdande av administrativa skäl. Även () och () tillstyrker förslaget och anger att det saknas skäl att subventionera mycket stort boende. Bostadspolitiska utredningen anser att förslaget kan slå mot de hushåll som bor i bostadsrätt eller egnahem tillhörande senare års produktion. tillstyrker, men föreslår som alternativa åtgärder antingen att en i förhållande till utredningens förslag begränsad ytgräns införs och att de övre bostadskostnadsgränserna i systemet tas bort, eller att ytgränserna differentieras mellan hyresrätt och bostadsrätt resp. egnahem. Skälen för regeringens förslag: När det gäller en bostads utrymmesstandard har de bostadspolitiska målen preciserats i form av olika normer. Den mest generösa av dessa innebär att varje barn skall kunna erbjudas ett eget sovrum. Det betyder att en familj som består av ett barn med föräldrar enligt skall bo i tre rum och kök, att en familj som består av två barn med föräldrar skall bo i fyra rum och kök osv. Enligt utredningen finns inga övertygande motiv till en fortsatt subventionering av bostadsytor, som i betydande grad överstiger denna norm. Regeringen delar denna uppfattning. Den bidragsgrundande bostadsytan bör därför begränsas och ytnormen fastställas utifrån en generös tolkning av den aktuella omsatt till bostadsyta. Ytgränsen för bidrag till ungdomar utan barn mellan bör samordnas med denna princip för begränsning av bidragsgrundande bostadsyta. För bostadsbidrag till hushåll med enbart umgängesrättsbarn har utredningen dels föreslagit en kraftigare ytbegränsning än för hushåll med hemmavarande barn, dels - i samband med särskilda förslag till bostadsbidrag för föräldrar med umgängesrätt - att boendekostnadsgränserna och ersättningsnivåerna i systemet skall sättas lägre för dessa familjer än för andra barnhushåll. Syftet med de bostadsbidrag som lämnas till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sitt barn boende hos sig är att en sådan förälder skall kunna ge barnet en god bostad de dagar som barnet vistas hos denne. Bidragen skall vidare ge ett stöd till de delar av bostadens kostnader som barnets behov för med sig och som ligger över den baskonsumtion som alla vuxna normalt har för egen del. Bostadsbidrag till hushåll med enbart umgängesrättsbarn bör därför inte lämnas för en bostad som är mindre än 2 rum och kök eller kokvrå och . Övrig begränsning i förhållande till de regler som gäller för hushåll med hem- mavarande barn bör inte införas för umgängesrättsfamiljer i fråga om bostadskostnadsgränser och ersättningsnivåer inom de olika bostadskost- nadsintervallen. Bidragstagare i mindre kommuner bor ofta i egnahem. Flera av dessa har jämförelsevis stora bostadsytor i förhållande till antalet barn. För dessa innebär förslaget att bidragsbeloppen sänks jämfört med nuvarande förhållanden. Den hushållskategori som får den största relativa sänkningen är gifta/sammanboende med ett barn. Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på ca . För nyansökningar om bostadsbidrag bör de nya bestämmelserna träda i kraft och i övrigt för bostadsbidrag som lämnas fr.o.m. . Under /96 beräknas förslaget minska kostnaderna för bostadsbidrag med ca . 15 Det särskilda bidraget ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Det särskilda bidraget höjs från 1| |till för familjer med| |fyra barn och till för familjer| |med fem eller flera barn i takt med att | |flerbarnstilläggen fasas ut. Skälen för regeringens förslag: I bostadsbidraget till hushåll med hem- mavarande barn ingår ett särskilt belopp, som lämnas oberoende av bostadskostnadens storlek. Bidraget är differentierat beroende på antalet barn i familjen och lämnas till familjer med ett barn med , till familjer med två barn med och till familjer med tre eller flera barn med . Det särskilda bidraget skall ses som ett inkomstprövat barnbidrag och utgår därför även till de hushåll som saknar egen bostad. Efter utgången av beviljas inga nya flerbarnstillägg. De familjer som före beviljats sådant stöd får dock behålla det tills dess att rätten upphör enligt gällande regler. Regeringen konstaterar att de familjer som har många barn (fler än tre) i större utsträckning än familjer med färre barn berörs av det förslag om ny beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad i egnahem och bostadsrätt som lämnats i det föregående (kap. 10). Det särskilda bidraget i bostadsbidragsystemet bör därför höjas för familjer med fyra barn och till för familjer med fem eller flera barn i takt med att flerbarnstilläggen fasas ut. Kostnaden för denna åtgärd kan beräknas till ca . 16 Bostadsbidrag till ungdomar ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Bostadsbidrag till ungdomar | |som inte studerar och som inte har| |barn slopas. Bostadsbidrag till studerande ungdomar | |som inte har barn behålls tills | |vidare. Frågan om bostadsstöd till studerande utreds | |vidare inom studiestödsutredningen med sikte på att | |bostadsbidraget skall upphöra. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att bostadsbidrag till ungdomar utan barn slopas. För studerande utan barn bör övervägas att utifrån en samlad bedömning av dessa hushålls ekonomiska situation beakta bostadskostnaden inom ramen för studiemedelssystemet. Remissinstanserna: () tillstyrker förslaget. Bostadspolitiska utredningen ser fördelar med att stödet till studenternas boende hanteras inom ramen för studiemedelssystemet. () anser att förslaget är rimligt med hänsyn till det statsfinansiella läget. () har inget att erinra. () delar utredningens uppfattning. () accepterar att ungdomar med barn prioriteras men pekar på att det finns risk för övervältringseffekter. delar utred- ningens allmänna bedömning. () anser att en analys av effekter för dels studerande, dels de som inte studerar saknas. SFS efterlyser ett helhetsgrepp på ungdomsfrågan. anser att det finns risk för att besparingen är överskattad. menar att en tänkbar utformning av stödet till bostadskostnader inom ramen för studiestödssystemet är ett extra studielån. Ett nytt studiestödssystem kan emellertid inte träda i kraft förrän tidigast . Därmed skulle en mellanperiod uppstå från det att ungdomsbostadsbidraget upphör till dess att kompenserande åtgärder kan införas. i (LO) pekar på att kostnaderna för socialbidrag kommer att öka. (SoS) anser att risken är stor för övervältring på socialbidrag. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare tillkännagivit som sin mening att det är väsentligt att en betydligt större andel av ungdomskullarna väljer att gå vidare till studier på universitets- och högskolenivå (prop. 1995/96:25). För att stimulera fler ungdomar till att läsa vidare är det väsentligt att studenterna har en acceptabel bostadssituation. Studiestödssystemet är under utredning i kommittén för översyn av studiestödssystemet (U 1994:13). Av direktiven (1994:148) framgår att kommit- tén bl.a. skall utreda förutsättningarna för ett mer sammanhållet studiestödssystem, som innefattar stödformer inom både och områden. Kommittén skall belysa frågan om totalbelopp och bidragsnivåer inom ramen för ett sådant sammanhållet studiestöd. Vidare skall kommittén se över lånesystemet och återbetalningsvillkoren. Kommittén skall redovisa sina förslag . Ett nytt studiestödssystem kan emellertid inte träda i kraft förrän tidigast . Det skulle därmed, vilket studiestödsutredningen pekar på i sitt remiss- yttrande, uppstå en mellanperiod om bostadsbidraget till studerande ungdomar upphörde fr.o.m. det datum som utredningen föreslår, dvs. , till dess att kompenserande åtgärder kan införas inom ett nytt studiestödssystem. Regeringen har beslutat överlämna Arbetsgruppens för kartläggning och analys av ensamföräldrarnas situation rapport och den ekonomiska krisen samt betänkande till för beaktande i övervägandena kring hur studier också för dem med stor försörjningsbörda och hög boendekostnad skall kunna underlättas. Enligt regeringens mening bör inriktningen vara att det nuvarande bostadsbidraget till studenter skall upphöra. Detta bör ske i samband med att ett nytt studiestödssystem träder i kraft. Studerande ungdomar utan barn bör således med hänsyn till nämnda utredningsarbete tills vidare ha rätt till bostadsbidrag. Utredningen bedömer risken för övervältring på socialbidrag som stor om bostadsbidraget till ungdomar slopas. I utredningen anges att av totalt utbetalt bostadsbidrag gick till ungdomar med socialbidrag. Vidare anges att av ungdomar med bostadsbidrag hade socialbidrag . Vid så omfattande besparingsåtgärder som måste företas i bostadsbidragssystemet anser regeringen dock att boendestandarden för hushåll med barn måste prioriteras. Hushåll utan barn har normalt en större flexibilitet och anpassningsförmåga än barnhushåll. Regeringen bedömer att bostadsbidraget till ungdomar som inte studerar bör kunna slopas fr.o.m. . Ungdomarnas bostadsmarknad utreds . Av direktiven (1995:154) till den ungdomspolitiska kommittén (C 1995:10) framgår att den bl.a. skall analysera utvecklingen av bostadsförsörjningen för ungdomar. Kommittén skall också analysera möjligheten till och kostnaderna för att skapa särskilda stimulanser som ökar ungdomars bosparande. Den ungdomspolitiska kommittén skall redovisa sina förslag . Förslaget beräknas ge upphov till en besparing på per 17 Genomförande, administrativa och ekonomiska effekter En övergång till ett nytt system för inkomstprövning av bostadsbidragen, som ligger administrationen för fastställande av skatt nära, innebär en betydande administrativ förändring. Introduktionen av detta system, jämte de övriga åtgärder som regeringen föreslagit i det föregående, kräver en noggrann förberedelse för att administrationen av det nya regelsystemet skall fungera på ett fullgott sätt och för att avsedda besparingseffekter skall uppnås. De administrativa konsekvenserna av det nya regelsystemet, främst till följd av ny inkomstprövning av bostadsbidragen, kommer inledningsvis att bli påtagliga. Det gäller bl.a. förändringar av ADB-system, uppbyggnaden av nya administrativa rutiner samt information till och utbildning av försäkringskassornas personal. Informationsinsatser måste vidare göras i stor skala för att bidragstagarna skall få kännedom om planerade förändringar. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat ge i uppdrag att - under förutsättning av vederbörligt riksdagsbeslut - vidta erforderliga förberedelser för administrationen av ett reformerat bostadsbidragssystem. Verket har beräknat projektkostnaden för en sådan förberedelse till ca . I beloppet ingår kostnader för projektledning, ADB-utveckling, tillämpning (allmänna råd, information, utbildning), uppföljning/utvärdering m.m. torde det nya systemet medföra lägre administrationskostnader än dagens system, bl.a. till följd av att den tidskrävande kontrollen av bidragstagarnas inkomstförhållanden till största delen kommer att ersättas av automatiska avstämningar.