prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomi-ska politiken. Regeringens finansplan redovisas jämte förslag till utgiftstak för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling och förslag till ändrade anslag på tilläggsbudget för /96. Dessutom redovisas en förnyad beräkning av budgetutvecklingen för innevarande budgetår. I propositionen görs en uppföljning med hänsyn till målen för budgetpolitiken. Återstående delar av saneringsprogrammet med budgetförstärkningar uppgående till preciseras. För att uppnå tidigare uppställda mål för de offentliga finanserna krävs enligt regeringens bedömning budgetförstärkningar utöver 118-miljardersprogrammet. Regeringen föreslår därför ytterligare budgetförstärkande åtgärder till ett sammanlagt belopp av och ytterligare . Regeringen förslår ett utgiftstak för staten på , och . Utgiftstaket för staten fördelas på de av fastställda utgiftsområdena och socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 8 2.1 Förslag till lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel 8 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 9 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting 10 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1516) om utjämnings- avgift för kommuner och landsting 11 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. 12 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1955:411) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter 13 3 Finansplan 14 3.1 En politik för halvering av arbetslösheten 14 3.2 Den ekonomiska utvecklingen 16 3.3 Den ekonomiska politikens inriktning 24 3.3.1Tillväxt och sysselsättning 24 3.3.2Finans- och penningpolitiken 30 3.3.3Den europeiska dimensionen 37 3.3.4Fördelningspolitiken 41 3.3.5Budgetpolitiken 46 3.3.6Skatteavvikelser 51 3.3.7Den kommunala sektorn 52 4 Utgiftstak för den offentliga sektorn 55 4.1 Ett tak för de offentliga utgifterna 56 4.2 Förutsättningar för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 58 4.2.1Budgetpolitiska restriktioner 58 4.2.2Allmänekonomiska förutsättningar 59 4.2.3Konsekvenskalkylen 59 4.2.4Politiska prioriteringar 60 4.2.5Behov av ytterligare åtgärder 62 4.3 Statsbudgetens och statsskuldens utveckling 64 4.4 Inkomster och utgifter för de socialförsäkringar som redovisas vid sidan av statsbudgeten 70 4.5 Utgiftstak för den offentliga sektorn uppdelat på stat och kommun 70 4.6 Utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten, med fördelning på utgiftsområden m.m. 72 4.6.1Utgiftstak för staten fördelat på utgiftsområden m.m. 72 4.6.2Beskrivning av utgiftsområden m.m. 74 5 Uppföljning 103 5.1 Uppföljning av /95 103 5.1.1Årsredovisning för staten 1994/95 103 5.1.2Regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser110 5.1.3Jämförelse statsbudget och utfall /95125 5.1.4Redovisning av skatteavvikelser 126 5.2 Uppföljning av /96 129 5.3 Avstämning av saneringsprogrammet 131 6 Tilläggsbudget för /96 144 6.1 Inledning 144 6.2 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) 147 6.3 (femte huvudtiteln) 149 6.4 (åttonde huvudtiteln) 154 6.5 (nionde huvudtiteln) 158 6.6 (tionde huvudtiteln)163 6.7 (tolfte huvudtiteln) 166 6.8 (trettonde huvudtiteln) 170 7 Kommunsektorn 171 7.1 Allmänna förutsättningar 171 7.2 De senaste årens utveckling 173 7.3 Den kommunala ekonomin 176 7.3.1Riktlinjer för utvecklingen av skatteinkomster och statsbidrag 176 7.3.2Minskning i särskilda fall av det generella stats- bidraget till kommuner och landsting 178 7.3.3Vissa regeländringar vid beräkning av preliminära kommunalskattemedel 182 7.3.4Kommunal ekonomi i balans 185 7.3.5Ekonomiska regleringar mellan staten och de kyrkliga kommunerna 189 7.4 Kommunsektorns utveckling fram 7.4.1 Kommunsektorns ekonomi 191 7.4.2Den kommunala verksamheten 193 7.4.3Sysselsättningen inom den kommunala sektorn195 7.5 Övriga frågor 197 7.5.1Reglering av kompensation för avtalspensioner till lärare m.fl. 197 7.5.2Kommuner och landsting med betalningssvårigheter 199 7.5.3Särskilda insatser för vissa kommuner och landsting 199 7.6 Upprättade lagförslag 200 Bilaga 1 Svensk ekonomi Bilaga 2 Avstämning av det svenska konvergensprogrammet Bilaga 3 Redovisning av skatteavvikelser Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen förordat, 2. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna (avsnitt 4.5), 3. godkänner regeringens förslag till utformning av utgiftstak för staten och den offentliga sektorn (avsnitt 4.1), 4. fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till , för till och för till (avsnitt 4.5), 5. godkänner den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden (avsnitt 4.6.1), 6. godkänner beräkningen av utgifterna inom den kommunala sektornför åren 1997- 1999 (avsnitt 4.5), 7. antar regeringens förslag till lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel , 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med sär- skilda bestämmelser om kommuns eller annan menighets utdebi-tering av skatt, m.m., 9. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1515) om utjäm- ningsbidrag till kommuner och landsting, 10. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1516) om ut- jämningsavgift för kommuner och landsting, 11. godkänner regeringens förslag att kompensera kommuner och landsting avseende pensioner och andra trygghetsförmåner till lärare, skolledare och syokonsulenter (avsnitt 7.5.1), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 12. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m., 13. antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:411) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter, 14. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 minska det under fjärde huvudtiteln anvisade ramanslaget Försvarsmakten med 3 , 15 beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under fjärde huvudtiteln anvisade ramanslaget med , 16. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under fjärde huvudtiteln anvisade ramanslaget Flygtekniska försöksanstalten med , 17. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under femte huvudtiteln anvisade ramanslaget med , 18. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under femte huvudtiteln anvisade ramanslaget Allmänna försäkringskassor med , 19. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. med , 20. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade anslaget Bidrag till folkbildningen med , 21. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade reservationsanslaget Övriga utgifter inom grundutbildningen med , 22. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade ramanslaget Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning med , 23. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget Studiemedel m.m. med , 24. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under åttonde huvudtiteln anvisade reserva-tionsanslaget Vuxenstudiestöd m.m. med , 25. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under nionde huvudtiteln anvisade ramanslaget med , 26. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag Från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruks-omräkningskursen på , 27. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under nionde huvudtiteln anvisa ett ramanslag Fiskevård på , 28. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under nionde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget Ersättningar för viltskador m.m. med , 29. godkänner vad regeringen föreslår i fråga om datortek under tionde huvudtiteln, 30. godkänner vad regeringen förslår i fråga om höjt finansieringsbidrag vid arbetsplatsintroduktion under tionde huvudtiteln, 31. godkänner den föreslagna användningen av medel på det under tionde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m., 32. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under tolfte huvudtiteln anvisade ramanslaget geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. med , 33. godkänner en utökning av investeringsplanen för för /96 med att finansieras med verkets egna medel (avsnitt 6.7), 34. bemyndigar regeringen att, intill ett sammanlagt belopp om 1 , teckna borgen för lån eller utfärda kreditgarantier till bolag i vilka förvaltar statens aktier eller andelar (avsnitt 6.7), 35. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 öka det under trettonde huvudtiteln anvisade reservationsanslaget Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. med , 36. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 minska det under trettonde huvudtiteln anvisade förslagsanslaget EU:s utbytesprogram Ungdom för med . Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel Härigenom föreskrivs följande. Vid utbetalning av en församlings eller en kyrklig samfällighets fordran enligt 4 a § fjärde stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skall fordran vid ingången av minskas . Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att i 4 § andra och tredje styckena lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. orden skall bytas ut mot senast . Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1981:49) om begränsning av läke- medelskostnader, m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 Visar någon att han i den omfattning som anges i andra stycket har köpt prisnedsatta eller andra läkemedel som avses i 3 § eller har erlagt patientavgift för öppen hälso- och sjukvård som ombesörjs av staten, ett landsting eller kommun som inte tillhör ett landsting eller för vård eller behandling enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning eller lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik är han befriad från att därefter betala för utskrivna läkemedel. Befrielsen gäller som återstår av , räknat från det första vårdtillfället, behandlingstillfället eller läkemedelsinköpet. ------------------------------------------------------- För kostnadsfrielse enligt För kostnadsbefrielse första stycket fordras att enligt första stycket prisnedsatta läke-medel har fordras att prisnedsatta inköpts för eller läkemedel har inköpts för patientavgifter erlagts med eller patient-avgifter sammanlagt minst 1 800 erlagts med sammanlagt kronor. Om ett landsting . Om ett eller en kommun som inte landsting eller en kommun ingår i ett landsting har som inte ingår i ett beslutat att för sin del landsting har beslutat att tillämpa ett lägsta belopp för sin del tillämpa ett som understiger 1 800 lägsta belopp som kronor, skall i stället det understiger , beloppet gälla för skall i stället det kostnadsbefrielse enligt beloppet gälla för första stycket för den som ärkostnadsbefrielse enligt bosatt inom första stycket för den som är respektive kommunen. bosatt inom respektive kommunen. Har en förälder eller föräldrar gemensamt flera barn i sin vård, får barnen gemensamt kostnadsbefrielse när utgifterna för vårdtill-fällen, behandlingstillfällen och läkemedelsinköp för barnen sammanlagt uppgår till vad som sägs i andra stycket. Kostnadsbefrielse gäller som avses i första stycket även barn som fyller . Med förälder avses även fosterförälder. Som förälder räknas även den med vilken en förälder stadigvarande sammanbor och som är eller har varit gift eller har haft barn med föräldern. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En kostnadsbefrielse enligt 7§ som gäller ikraftträdandet skall bestå enligt äldre föreskrifter även efter ikraftträdandet. **FOOTNOTES** 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1955:411) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1995:411) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § ------------------------------------------------------- För en ersättare som avses För en ersättare som avses i 1 § får arbetsgivaren göra i 1 § får arbetsgivaren göra avdrag med per avdrag med per arbetsdag som ersättaren har arbetsdag som ersättaren varit anställd. har varit anställd. 3 § ------------------------------------------------------- Arbetsgivaren får göra Arbetsgivaren får göra avdrag med högst avdrag med högst , dock , dock sammanlagt högst 40 000 sammanlagt högst , för varje kronor, för varje arbetstagare som deltar i arbetstagare som deltar i av länsarbetsnämnden godkänd av länsarbetsnämnden godkänd yrkesinriktad utbildning yrkesinriktad utbildning eller utbildning som ökar eller utbildning som ökar arbetstagarens arbetstagarens förutsättningar att förutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik tillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya eller utföra nya arbetsuppgifter arbetsuppgifter. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall tillämpas då ersättare påbörjat sin anställning före ikraftträdande. 3.1 En politik för halvering av arbetslösheten Att minska arbetslösheten är regeringens främsta uppgift. Den djupa lågkonjunkturen, krisen i den finansiella sektorn och den kraftigt sjunkande sysselsättningen är de viktigaste orsakerna till sammanbrottet i de offentliga finanserna och till de ansträngningar på välfärden som nationen har upplevt . Arbetslösheten är en viktig faktor bakom de ökande inkomstskillnaderna . Den skapar klyftor och påfrestningar för både vuxna och barn. Arbetslösheten utgör också ett allvarligt hot mot kommunernas möjligheter att upprätthålla en god kvalitet i utbildning, vård och omsorg. Målet är att halvera den öppna arbetslösheten från . Kampen mot arbetslösheten kräver en samverkan av politiken inom flera områden och en medverkan från hela det svenska samhället. För det första måste det finnas en god samhällsekonomisk grund för en hållbar utveckling och en hög sysselsättning. statsfinanser och prisstabilitet är nödvändiga delar av en sådan grund. Därför är regeringen fast besluten att fullfölja budgetsaneringen. Att fullfölja saneringen av de offentliga finanserna är en avgörande förutsättning för att räntorna skall kunna pressas ner och för att vårt lands ekonomi varaktigt skall kunna stärkas. Målen är att stabilisera statsskulden som andel av BNP 1996, begränsa underskottet i de offentliga finanserna till av BNP 1997 och att skall ha de offentliga finanserna i balans 1998. De bedömningar av den ekonomiska utvecklingen som kan göras visar att är nära att nå balans i de offentliga finanserna 1998. Det krävs emellertid vissa ytterligare insatser för att fullt ut nå målen. Därför föreslås i denna proposition ett statsfinansiellt program i fem punkter: - Det saneringsprogram för besparingar och inkomsförstärkningar om som har fattat beslut om ligger fast. De återstående delarna av programmet preciseras. - Överskridandena under /96 finansieras med åtgärder inom berört departements ansvarsområde där detta har bedömts vara möjligt. - De reformer som föreslås är fullt finansierade. Det gäller bland annat en omfattande utbildningssatsning. - Ett treårigt utgiftstak för den statliga sektorn läggs fast. Det sätter tydliga ramar för statens utgifter . - Det konvergensprogram som regeringen överlämnade till EU följs upp. För att nå de uppsatta balansmålen genomförs ytterligare budgetförstärkningar med ca 1997 och ca 1998. Av detta utgör ca permanenta besparingar och ca permanenta inkomstförstärkningar. Saneringsprogrammet utvidgas därmed från till . Den förbättring av de offentliga finanserna som härmed uppnås - från ett underskott på av BNP 1993 till balans 1998 - saknar motstycke bland . För det andra måste utbildningen förbättras och byggas ut. Gymnasieskolans kvalitet måste höjas, alla ungdomar skall tillförsäkras en god utbildning som lägger grunden för ett livslångt lärande. Den reguljära utbildningen byggs ut med 100.000 platser i vuxenutbildningen för att ge människor med låg utbildningsnivå en chans att förbättra sina kunskaper och därmed sina möjligheter på arbetsmarknaden. tillskapas 30.000 nya platser i högskolan. Denna utbyggnad av vuxenutbildningen och högskolan avlöser de tillfälliga utbildningsplatser som har finansierats med arbetsmark-nadspolitiska medel. Arbetslösheten skall bekämpas med välutbildade kvinnor och män som har en stark ställning på arbetsmarknaden, inte med ökade löneskillnader och försämrad social trygghet. En god välfärd är en bra bas för en hög tillväxt och dessutom en avgörande faktor för att tillväxten skall komma alla till del. Trygga, kunniga, jämlika och jämställda människor utvecklar som nation. Därigenom nås en effektivare produktion med fler i arbete. För det tredje måste villkoren för företagande förbättras. behöver fler företag och företagare. I finns en social och politisk stabilitet med ett gott samarbetsklimat. Här finns en kompetent och välutbildad arbetskraft. Här finns en utbredd medvetenhet hos medborgarna och företagen om betydelsen av att värna miljön. Här finns ett högt utvecklat tekniskt kunnande, en väl utbyggd infrastruktur och en väl utvecklad produktionsapparat. satsar relativt mer på forskning och utveckling än flertalet andra länder. Den svenska företagsbeskattningen är förmånlig vid en internationell jämförelse. Andra områden behöver förbättras och utvecklas. Näringspolitikens lokala och regionala roll måste stärkas. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras ytterligare och kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken måste utvecklas. Ekonomisk brottslighet måste bekämpas. Kapitalförsörjningen måste förbättras. Regeringen föreslår inrättandet av en sjätte med goda möjligheter att placera sina tillgångar i små och medelstora företag. För det fjärde krävs ett nytt kontrakt för samverkan. En bred uppslutning kring kampen mot arbetslöshet är av avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå en tillfredsställande tillväxt och sysselsättning. Det finns inga enkla eller snabba lösningar på den uppgift står inför. För att skall komma tillbaka till en situation med hög sysselsättning och sunda statsfinanser krävs stora ansträngningar, och på kort sikt också betydande uppoffringar. De åtgärder som vidtas måste ha en acceptabel fördelningspolitisk profil. Medborgarnas vilja att axla denna börda kommer att vara beroende av att alla bär sin del och att ansträngningarna och uppoffringarna leder till resultat. För att så snabbt som möjligt ta ut ur massarbetslösheten behövs därför samverkan inom flera områden: - Lönebildningen måste förbättras. måste även vid väsentligt lägre arbetslöshetsnivåer än den nuvarande få en lönekostnadsutveckling på god europeisk nivå. Arbetsmarknadens parter har ansvaret för att finna former för en lönebildning som bidrar till att minska arbetslösheten. Regeringen kommer att inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar för att få deras syn på den framtida lönebildningen. Parterna bör då gemensamt redovisa hur lönebildningen i skall utformas för att ge en lönekostnadsutveckling på god europeisk nivå vid låg arbetslöshet. - Kommunerna måste medverka till en god utveckling. I enlighet med en träffad överenskommelse utfäster sig kommunförbunden bland annat att verka för att kommuner och landsting inte höjer skatten och att de i möjligaste mån undviker att säga upp fast anställd personal så att denna inte hamnar i öppen arbetslöshet. Regeringen åtar sig bland annat att hålla statsbidragen på en nominellt oförändrad nivå och avvaktar med att införa ett lagstadgat balanskrav för kommunerna till 1999 och för landstingen . - Regeringen kommer också att fortsätta verka för en bred uppslutning i för kampen mot arbetslösheten. medlemskap i unionen (EU) ger därvid nya möjligheter. EU-toppmötena har vid upprepade tillfällen slagit fast att sysselsättningen är den högst prioriterade frågan och allt fler länder sluter upp bakom tanken på att utforma en gemensam strategi mot arbetslösheten, en fråga som den drivit intensivt sedan blev medlem i EU. Regeringen och har samarbetat om den ekonomiska politiken. Detta samarbete har haft en avgörande betydelse för den politiska stabiliteten och bidragit till sänkta räntor och stärkt krona. Detta samarbete fullföljs nu genom en utbildningssatsning, ett förstärkt saneringsprogram och de i denna proposition redovisade förslagen rörande den ekonomiska politiken, utgiftstaket, kommunsektorn och tilläggsbudget för /96. Målsättningen att halvera den öppna arbetslösheten är djärv och svår att uppnå. Men med en aktiv medverkan, inte bara från andra partier i utan också från arbetsmarknadens parter och hela svenska folket, kan vi nå målet. Regeringen bjuder in till en samverkan för att betvinga arbetslösheten. 3.2 Den ekonomiska utvecklingen Den internationella utvecklingen Tillväxten i OECD-området dämpades betydligt . Avmattningen var särskilt påtaglig i EU. Det sammanhänger bland annat med den ekonomiska politik som har förts i området . De korta räntorna har hållits på en relativt hög nivå. Den genomsnittliga korta real-räntan i EU-området var . Också de långa räntorna har varit höga. De steg betydligt och låg som högst /95. Den genomsnittliga långa realräntan var . Vidare har EU-ländernas sammanvägda effektiva växelkurs mot resten av världen förstärkts med 5 à . Även finanspolitiken har varit restriktiv för att minska de stora underskotten i de offentliga finanserna. Dessa faktorer har sammantagna bidragit till att dämpa den ekonomiska aktiviteten. Arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå. Den har legat på i och i EU. steg arbetslösheten i flera länder, bl.a. och . Inflationen i och EU har däremot sjunkit. Den ligger i EU på och flera länder har en inflationstakt . Det mest troliga är att den nuvarande avmattningen i EU blir tillfällig och att den således inte är inledningen till en långvarig recession. Flera faktorer talar för detta. Inflationen är låg, vilket underlättar för centralbankerna att föra en lättare penningpolitik.