prop · GJ03200 · 1996-01-01 00:00:00 — Det bör således i vissa fall finnas möjligheter att ha särskilda antagningsvillkor. Regeringen bör med stöd av ett bemyndigande i skollagen få meddela föreskrifter om antagningsvillkor till fristående skolor. Nuvarande principer om antagningsvillkor och urvalsgrunder utgår från vad som redovisats i propositionen 1992/93:230 Valfrihet i skolan, dvs. i princip tillämpas samma regler som för intagning till den kommunala gymnasieskolan och som anges i gymnasieförordningen (1992:394). Regeringen föreslår - i likhet med vad vi föreslagit när det gäller fristående grundskolor - att principen om att en fristående gymnasieskola skall vara öppen för alla slås fast i skollagen. I likhet med vad som föreslås gälla för fristående grundskolor skall inte den fristående gymnasieskolan vara skyldig att ta emot en elev, om mottagandet skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan. Även när det gäller fristående gymnasieskolor bör regeringen få möjlighet att meddela föreskrifter om antagningsvillkor. Regeringen anser att i princip skall gymnasieförordningens intagnings- och urvalsregler tillämpas. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om led-| | ningen av en fristående skola. förslag: Vid en fristående grundskola skall det finnas en person som företräder skolan. Utredarens förslag: För ledningen av verksamheten vid en fristående gymnasie- skola skall det finnas en rektor. Remissinstanserna: Majoriteten av de instanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslagen. Skälen för regeringens förslag: Behovet av en identifierbar rektor eller motsvarande har påtagligt ökat genom den ansvarsfördelning som de nya läroplanerna förutsätter. Det yttersta ansvaret för och ledningen av det pedagogiska arbetet förutsätter en person med rektorsfunktion. Rektor har ett övergripande ansvar för att elevernas intresse tillvaratas när det gäller val av kurser, behov av stöd i undervisningen, elevvård, information, arbetsmiljö m.m. Detta ansvar för verksamheten och för eleverna har också en fristående skola. Med hänsyn till att det även i en fristående skola fattas vissa beslut som är ingripande för den enskilde eleven och att en person skall kunna utpekas som ansvarig gentemot lärare, föräldrar och elever, bör det finnas en person med ett formellt ledningsansvar. Denna person bör genom utbildning eller erfarenhet ha förvärvat pedagogisk insikt. och förordar att en fristående skola skall kunna företrädas av ett begränsat antal personer. Vi anser inte att kravet på en ansvarig skolledare behöver innebära något hinder för att delegera den dagliga pedagogiska ledningen till ett begränsat antal personer. Den föreslagna regleringen bör lagtekniskt genomföras så att regeringen får ett bemyndigande att meddela föreskrifter om ledningen av en fristående skola. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Fristående skolor skall vara skyldiga att | | erbjuda skolhälsovård. Skälen för regeringens förslag: Några remissinstanser har tagit upp frågan om skolhälsovård. Enligt 14 kap. 1 § skollagen skall skolhälsovård anordnas för elever i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Motsvarande skyldighet för fristående skolor finns inte, men flertalet fristående skolor tillhandahåller skolhälsovård. Skolhälsovården är ett led i en kontinuerlig hälsoövervakning, som påbörjas i samband med mödra- och barnhälsovård och som sedan följs upp i form av företagshälsovård och andra former av hälsokontroll. Hälsovården för barn har avgörande betydelse för barns hälsa och utveckling. Skolhälsovården utgör inte bara den medicinska delen av skolans elevvård. I skolhälsovården ryms även pedagogisk verksamhet i form av hälsoundervisning i klassrumssituationer och i elevaktiviteter, att förebygga och stoppa mobbning, i form av elevvårdskonferenser samt anpassning av skolsituationen för elever med funktionshinder. Regeringen anser i likhet med vissa remissinstanser, att fristående skolor skall vara skyldiga att erbjuda skolhälsovård. Detta innebär inte att den fristående skolan själv måste anordna skolhälsovård. Det kan naturligtvis också ske i samarbete med kommunen. Skyldigheten bör gälla alla de fristående skolor som avses i 9 kap. utom internationella skolor. Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse i 14 kap. skollagen om skyldighet för fristående skolor att erbjuda skolhälsovård. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om | | utbildningen vid fristående skolor. Skälen för regeringens förslag: Enligt bestämmelser i förordningarna för de skilda skolformerna inom det offentliga skolväsendet är skolhuvudmannen skyldig att erbjuda undervisning i hemspråk, om eleven har grundläggande kunskaper i hemspråket samt om eleven behöver och önskar få sådan undervisning. En elev har rätt till undervisning i hemspråk under sammanlagt högst sju läsår under sin skoltid, om undervisningen anordnas utanför timplanebunden tid. En elev kan dock välja ett alternativ inom timplanen för att få studera hemspråk . Begränsningen till gäller inte för vissa elever. En kommun är inte skyldig att anordna undervisning i hemspråk om det inte finns lämpliga lärare. En kommun är heller inte skyldig att anordna sådan undervisning om antalet elever är mindre än fem. Från dessa bestämmelser finns vissa undantag. Skyldigheten att erbjuda hemspråksundervisning gäller inte för fristående skolor. Invandrarundervisningen i framhåller i sitt yttrande att valfrihet för invandrarelever inte existerar så länge de fristående skolorna inte har denna skyldighet. Den nuvarande ordningen har, enligt yttrandet, inneburit att fristående skolor kunnat dra ekonomisk nytta av invandrartäta kommuners kommunbidrag. Fristående skolor som inte erbjuder hemspråksundervisning står inte heller öppna för alla och verkar därmed segregerande. Regeringen delar denna uppfattning. Vi föreslår därför att skyldigheten att erbjuda hemspråksundervisning även skall gälla fristående skolor, dock inte internationella skolor. En sådan skyldighet innebär inte att den fristående skolan själv måste anordna hemspråksundervisning. Sådan undervisning kan naturligtvis också ske i samarbete med kommunen. Redan nu erbjuder drygt en fjärdedel av de fristående grundskolorna hemspråksundervisning genom samverkansavtal med kommunen. Den föreslagna regleringen bör lagtekniskt genomföras så att regeringen får ett bemyndigande att meddela föreskrifter om utbildningen vid fristående skolor. 6.2 Fristående grundskolor m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den kommun där skolan skall vara belägen | | skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökan om godkännande| | och rätt till bidrag. För godkännande krävs att en fristående skola| | skall omfatta minst 20 elever. Dock skall ha | | möjlighet att medge undantag från detta krav då det finns | | särskilda skäl. förslag: Berörda kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över en ansökan om godkännande. En skola skall omfatta minst tolv elever för att den skall kunna godkännas som fristående skola. föreslås få möjlighet att göra undantag från denna regel, då det finns särskilda skäl. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget att berörda kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över en ansökan om godkännande. Däremot anser att endast lägeskommunen skall få yttra sig. Kammarrätterna i och anser att begreppet berörda kommuner måste preciseras. Flertalet remissinstanser instämmer i förslaget att en fristående skola skall omfatta minst tolv elever. Skälen för regeringens förslag: Ärenden om godkännande av fristående grundskolor skall som prövas av . praxis är att låta den kommun där skolan är belägen (lägeskommunen) yttra sig över ansökan. Härigenom får kommunen, om den inte redan har det, kännedom om planerna på en ny skola i kommunen. Kommunen kan i sitt yttrande redovisa den lokalt betingade kunskap som finns om huvudmannen och dennes förutsättningar att driva en skola och på så sätt ge ett bättre underlag vid prövningen. Redan av den anledningen bör skyldigheten att höra kommunen uttryckligen föreskrivas. I det följande kommer vi att föreslå att i samband med prövningen av godkännande skall fatta beslut även om en skolas rätt till bidrag. För att skall kunna ta ställning till detta måste yttrandet innehålla kommunens bedömning i frågan. Detta är en handläggningsfråga som inte bör regleras i lag utan genom föreskrifter av regeringen. Kommittén föreslog att berörda kommuner skall få yttra sig. Som några remissinstanser påpekat kan kretsen av obligatoriska remissinstanser bli svår att avgöra. Därför bör skyldigheten begränsas till lägeskommunen. I de fall det är uppenbart att en närliggande kommun har något att tillföra ärendet, förutsätter vi att lägeskommunen inför sitt remissyttrande också hör den närliggande kommunen. Läroplanen förutsätter att en skola skall erbjuda en allsidig och utvecklande miljö. En skola med ett fåtal elever innebär begränsningar av möjligheterna till samarbete, social fostran och utveckling. En skolas storlek har även betydelse för möjligheten att erbjuda eleverna språkval. En skola med få elever ger knappast ett stabilt ekonomiskt underlag för en verksamhet av mer varaktig karaktär. Vi föreslår, mot denna bakgrund, att en skola för att kunna godkännas skall omfatta minst 20 elever sammanlagt för de årskurser godkännandet avser. Detta bör inte bara gälla fristående grundskolor utan även fristående särskolor och fristående skolor som motsvarar specialskolan. bör få möjlighet att medge undantag från denna regel då det finns särskilda skäl, t.ex. för att i lägre årskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från elevernas hem i glesbygd och för skolor av typen behandlingshem/terapiskola. Vidare kan ett särskilt skäl vara att en nystartad skola behöver för uppbyggnad. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: För att förklaras berättigad till offentligt| | stöd skall utbildningen vid en fristående gymnasieskola ge | | kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen | | svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan | | förmedlar på ett nationellt eller specialutformat program. | | Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om utbildningen | | vid fristående gymnasieskolor. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget att lika höga krav skall ställas på utbildningens innehåll och kvalitet för fristående och offentliga skolor. Skälen för regeringens förslag: Alla elever har rätt till en allsidig och saklig undervisning av hög kvalitet. Detta gäller oavsett huvudman för utbildningen. I avsnitt 4 redovisas nuvarande regler för att en fristående gymnasieskola skall förklaras berättigad till offentligt stöd. Förutom de villkor för rätt till offentligt stöd som berörts i avsnitt 6.1 anser regeringen att följande bör gälla för de fristående gymnasieskolorna. Ett grundläggande villkor för att en utbildning vid en fristående gym- nasieskola skall förklaras berättigad till offentligt stöd är som framgått att utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar. skall de fristående gymnasieskolorna, utöver vad som ovan sagts om kunskaper och färdigheter, även svara mot gymnasieskolans allmänna mål. Vidare krävs enligt förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor att det finns en läroplan samt tim- och kursplaner för undervisningen. I Lpf 94 anges de övergripande målen och riktlinjerna för skolverksamheten. Dessa allmänna mål och riktlinjer bryts sedan ner till programmål för de nationella programmen och till kursplanemål för enskilda ämnen och kurser. Lpf 94 föreskriver att de mål och riktlinjer för utbildningen som anges i skollagen, läroplaner och kursplaner skall konkretiseras i den lokala planeringen. Den enskilda skolan skall i sin lokala planering visa hur målen skall förverkligas och hur verksamheten skall utformas och organiseras. Den särskilda utredaren har föreslagit att samma krav som Lpf 94 föreskriver om den lokala planeringen skall ställas på fristående gymnasieskolor. Det betyder att utöver att redovisa de allmänna målen för utbildningen måste också mål anges för utbildningens olika ämnen och kurser. Tydligt utformade mål är en viktig förutsättning för att elever, lärare, föräldrar och samhälle skall kunna utvärdera och bedöma utbildningens kvalitet. Regeringen, liksom många remissinstanser, delar utredarens uppfattning i denna del. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser om detta. Enligt skollagen skall utbildningen på nationella och specialutformade program i den offentliga gymnasieskolan omfatta ämnen som i gymnasieförordningen betecknas som kärnämnen och karaktärsämnen samt vidare lokalt tillägg/ämnesanknuten praktik, individuellt val och specialarbete. För vissa program genomförs del av undervisningen i form av arbetsplatsförlagd utbildning. För de nationella programmen anges en minsta garanterad undervisningstid. Med utbildningar vid fristående gymnasieskola som skulle kunna komma i fråga för offentligt stöd avsågs i propositionen (1992/93:230) Valfrihet i skolan sådana utbildningar som till innehållet anses motsvara gymnasieskolans utbildning på nationella eller specialutformade program. Även om detta inte kommit till klart uttryck i 9 kap. 8 § skollagen har , vid yttrande om en skola skall förklaras berättigad till stöd, krävt att de kärnämnen som enligt skollagen skall ingå i gymnasieskolans nationella och specialutformade program finns i samma omfattning i den fristående gymnasieskolans utbildningar. En viktig förutsättning för att utbildningen vid en fristående gymnasieskola skall kunna jämställas med den i den kommunala gymnasieskolan är dels att läroplanen och kursplanerna är utformade på samma sätt, dels att kärnan av ämnen är densamma. De fristående gymnasieskolorna är därtill skyldiga att delta i riksomfattande prov. Dessa prov utgår från kursplanerna i den offentliga gymnasieskolan. Regeringen föreslår nu att bestämmelserna i skollagen ändras så att det klart framgår att förklaring om rätt till offentligt stöd skall ges endast för utbildningar vid en fristående gymnasieskola som motsvarar gymnasieskolans utbildning på nationella eller specialutformade program. Regeringen föreslår vidare att en ytterligare förutsättning skall vara att utbildningen innehåller de kärnämnen som anges i gymnasieförordningen. Det bör ankomma på regeringen att utfärda bestämmelser om detta. Kravet på kärnämnen innebär att de mål som anges för de olika kärnämnena skall uppfyllas även vid en fristående gymnasieskola. Med vårt förslag kommer utbildning i fristående gymnasieskolor att också uppfylla de i l kap. 2 § första stycket sista meningen skollagen fastställda kraven på likvärdig utbildning varhelst den anordnas i landet. Vidare ges förutsättningar för elevernas rätt till allsidig och saklig undervisning genom att målen för kärnämnen skall uppnås. Vårt förslag innebär även att en konfessionellt inriktad skola skall uppnå målen för kärnämnena. Eleverna i fristående gymnasieskolor skall, enligt nuvarande bestämmelse i förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor, få betyg eller intyg över utbildningen. I sin ansökan om rätt till bidrag redovisar skolan efter vilka principer eleverna avses få betyg eller intyg. Enligt utredarens förslag skall intyg som ersättning för betyg inte längre kunna ges. Utredaren anser att det ligger ett värde i att tillämpa likvärdiga principer för betygsättning i fristående och kommunala gymnasieskolor. Betygen bör därför - för att vara jämförbara med dem i den offentliga gymnasieskolan - vara mål- och kunskapsrelaterade. Flera remissinstanser delar denna uppfattning medan föreslår att nuvarande regler bibehålls. anser att förslaget att enbart sätta betyg, medför att skolornas frihet begränsas genom att de i så fall tvingas följa de fastställda betygskriterierna och därmed också de fastlagda kursplanerna. Även ett väl utformat intyg skulle, enligt verkets mening, fortsättningsvis kunna garantera att eleverna får sina prestationer dokumenterade så att de kan jämföras med betyg från den offentliga gymnasieskolan. De kunskaper som eleverna förvärvar i gymnasiet är bl.a. centrala för studier på högskolenivå. Regeringen har i propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184) föreslagit att urval till högre utbildning till lägst en tredjedel skall ske efter betyg från gymnasieskolan. Regeringen anser att betygsättningen i fristående gymnasieskolor bör följa de regler som gäller för den offentliga gymnasieskolan. Detta innebär att kraven för de olika betygen blir likvärdiga med dem som gäller i de kommunala skolorna. Betygen behöver dock inte, som antar, bygga på samma kriterier som för de kommunala skolorna såvida det inte är fråga om samma kurser. För övriga kurser skall skolan utforma egna betygskriterier. Regeringen finner dock att ett undantag bör göras för waldorfskolorna. Vid dessa skolor har tillämpats ordningen med intyg. Ett väl utformat intyg bör således även fortsättningsvis kunna användas vid dessa skolor för dokumentation av elevernas prestationer. Regeringen avser att ge i uppdrag att efter samråd med och utforma principer för ett sådant intyg. Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare bestämmelserna om betyg. 7 Bidrag och avgifter -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: I samband med att beslutar att | | godkänna en fristående skola, skall verket pröva om skolan skall| | förklaras berättigad till bidrag. Förklaring skall inte lämnas om| | det skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i| | den kommun där skolan är belägen. Om den fristående skolans verk-| | samhet förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga | | negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är | | belägen, får återkalla rätten till bidrag. | | beslut om rätt till bidrag skall kunna överklagas hos allmän | | förvaltningsdomstol. | | En godkänd fristående grundskola som förklarats berättigad till| | bidrag skall tilldelas bidrag av elevernas hemkommuner. Bidrag | | skall ges enligt samma grunder som tillämpas för kommunens egna | | grundskolor utifrån skolans åtagande och elevernas behov. Om en | | elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, skall kommunen | | inte vara skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om | | betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår | | för kommunen. | | Utbildningen vid en fristående grundskola som får offentligt | | bidrag skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. | | Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, | | skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en | | tidsenlig utbildning. | | Om en skola som får kommunalt bidrag tar ut avgifter, skall | | besluta att skolan inte skall ha rätt till bidrag. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag, utom att lägeskommunen föreslås utbetala hela bidraget och få interkommunal ersättning från övriga hemkommuner. Kommittén föreslår vidare att bidraget skall lämnas inom ramen för en treårig elevprognos, som bifogas ansökan till . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker att fristående skolor skall tilldelas bidrag på samma grunder och enligt samma principer som kommunens egna skolor. Flera instanser förordar en miniminivå för bidraget. anser att förslaget skall kompletteras med anvisningar om hur kommunens ersättning skall beräknas. tar inte ställning till en miniminivå. , , , Falu, Lunds och kommuner delar kommitténs uppfattning att en skola inte skall förklaras ha rätt till bidrag, om etableringen av en ny skola medför bestående kostnadsökningar som får betydande negativa konsekvenser för andra elever i kommunen. , kommun, RRV och avstyrker. Kammarrätten i och Statskontoret anser att förslaget behöver preciseras. Kammarrätten i saknar en möjlighet för hemkommunen att påverka bidragsnivån. påtalar risken att en kommun med låga kostnader kan få betala mer för friskoleelever i annan kommun än för egna elever. föreslår att varje hemkommun skall lämna bidrag direkt till den fristående skolan. Merparten av remissinstanserna tillstyrker att utbildningen vid en fristående skola som får offentligt stöd skall vara avgiftsfri för eleverna under förutsättning av likvärdiga ekonomiska villkor. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande bidragsordning har inneburit en alltför schablonmässig resurstilldelning, utan hänsyn till elevernas olika behov eller till omfattningen av skolornas åtagande. En ovillkorlig rätt till bidrag för alla godkända skolor kan också i vissa fall få negativa följder för andra elever i en kommun. Därför bör ett godkännande inte automatiskt medföra rätt till bidrag. Vårt förslag innebär att i samband med godkännandet skall pröva frågan om rätt till bidrag. Huvudregeln bör dock vara att en skola som godkänts också skall förklaras ha rätt till bidrag. Om en kommun hävdar att etableringen av den fristående skolan kommer att innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i kommunen, skall särskilt pröva frågan om rätt till bidrag. Skäl för att en skola skall kunna förklaras inte ha rätt till bidrag skall vara, att etableringen av en ny bidragsberättigad fristående skola medför påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. Det torde i första hand vara frågan om påverkan på grundskoleverksamheten, men det kan hända att också andra delar av skolväsendet påverkas, t.ex. särskolan. Valfriheten för vissa elever får inte inskränka andra elevers frihet att välja att gå i en skola nära hemmet. Med påtagliga negativa följder avses t.ex. om tillkomsten av en fristående skola medför att en landsorts- eller glesbygds- kommun tvingas att lägga ned en redan befintlig skola och detta medför att avståndet till närmaste skola avsevärt ökar för elever i någon del av kommunen. Glesbygdsskolor har ett stort värde för den omgivande bygden, dess livskraft och utvecklingsmöjligheter. Därför kan det inte anses rimligt att ge bidragsrätt till en ny skola, om detta medför att en glesbygdsskola måste avvecklas. I små kommuner kan etableringen av en fristående skola påverka kommunens skolorganisation och medföra betydande kostnadsökningar, som är bestående. I en del fall kan inrättandet av en fristående skola leda till ökade kostnader för kommunen till följd av att skolverksamhet bedrivs i mindre effektiv omfattning och med lågt kapacitetsutnyttjande. Överkapacitet kan i vissa fall komma att bestå på lång sikt, t.ex. i det fall en fristående skola bildas av en skola som skall avvecklas. I sådana fall motverkas kommunens ansträngningar att upprätthålla en kostnadseffektiv skolorganisation, vilket minskar resurserna för övriga elever i kommunen. Regeringen anser att det skall ankomma på lägeskommunen att påvisa att de negativa följderna har bestående karaktär och är så påtagliga att bidrag inte bör ges. Det ankommer på att göra en helhetsbedömning av följderna för skolväsendet i kommunen och att därvid inte endast se till de ekonomiska konsekvenserna. beslut om rätt till bidrag skall kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Regeringen vill i det följande redovisa några argument som framförts mot det föreslagna bidragssystemet och också bemöta dessa. Några remissinstanser, bl.a. i och Konkur- rensverket, menar att kommunen har dubbla roller, dels som finansiär, dels som utövare av samma verksamhet.