prop · GJ0310D5 · 1996-01-01 00:00:00 — 15 Redovisning av koncern- och intresseföretag Regeringens förslag: En ny - med aktiebolagslagen och nya årsredovisningslagen gemensam - koncerndefinition införs i försäkringsrörelselagen och ÅRFL. Enligt denna skall en koncern föreligga i följande fall. Ett företag innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i en annan juridisk person. Ett företag äger aktier eller andelar i en annan juridisk person och förfogar på grund av avtal med andra delägare i denna över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Ett företag äger aktier eller andelar i en annan juridisk person och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. Ett företag äger aktier eller andelar i en annan juridisk person och har rätt att utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. I dessa situationer utgör företaget moderföretag och den andra juridiska personen dotterföretag. Om ett dotterföretag, eller ett moderföretag och ett eller flera dotterföretag tillsammans, eller flera dotterföretag tillsammans har sådana rättigheter som avses i 1-3 över en annan juridisk person, är även denna juridiska person dotterföretag i koncernen. Om ett dotterföretag har sådana rättigheter som avses i 4 över en annan juridisk person, i vilket det äger aktier eller andelar, skall även denna juridiska person anses som dotterföretag i koncernen. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (se betänkandet del I s. 159-166 och 168-171 samt del II s. 367 och 387-389). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft något att invända mot kommitténs förslag. Bl.a. har dock efterlyst vissa klargöranden. har även menat att koncerndefinitionen inte bör tas in i både aktiebolagslagen och den nya årsredovisningslagen. Föreningen har ansett att ett koncernförhållande inte skall kunna grundas enbart på avtal mellan företagen. har hävdat att den gällande s.k. sekundärregeln bör behållas. har ansett att den skatterättsliga koncerndefinitionen bör anpassas till den civilrättsliga. har ansett att det bör övervägas om det alltjämt finns behov av en särskild koncerndefinition i försäkringsrörelselagen när redovisningsreglerna förs över till en egen lag och att det nuvarande koncernbegreppet i vart fall inte bör utvidgas innan klarhet nåtts om hur om finansiella konglomerat kommer att se ut. En koncern utgör en grupp om två eller flera företag, varav ett utgör moder- företag och de övriga dotterföretag. I lagstiftningen ställs krav på en särskild koncernredovisning. Skälen för det är bl.a. att det inte går att få en klar bild av koncernens ställning och resultat enbart av de olika koncernföretagens årsredovisningar. I lagstiftningen har också uppställts särskilda regler om vinstutdelning i koncerner. De allmänna reglerna om balansräkning och de därmed sammanhängande vinstutdelningsbegränsningarna utgör nämligen inte något skydd mot att ett koncernföretag delar ut den vinst som redovisas i dess balansräkning utan att därvid ta hänsyn till förlust hos annat koncernföretag. Den grundläggande koncerndefinitionen i svensk rätt finns i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385). En motsvarande definition för försäkringsbolag finns intagen i 1 kap. 9 § första-tredje styckena försäkringsrörelselagen (1982:713), FRL. Koncerndefinitionen i svensk rätt; huvudregeln I 1 kap. 9 § första stycket FRL föreskrivs att om ett försäkringsbolag äger så många aktier eller andelar i en svensk eller utländsk juridisk person att det har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, är försäkringsbolaget moderföretag och den juridiska personen dotterföretag. Det är alltså, enligt huvudregeln, röstandelens och inte kapitalandelens storlek som är avgörande för om ett moder-dotterföretagsförhållande föreligger (jfr 1 kap. 5 § första stycket aktiebolagslagen) Av 1 kap. 9 § första stycket andra meningen FRL framgår att indirekta dotter- företagsförhållanden likställs med direkta sådana. Detta innebär att om ett moderbolag har ett dotterföretag som i sin tur kontrollerar mer än hälften av rösterna i ett annat företag är även det sistnämnda företaget dotterföretag till moderbolaget. Detsamma gäller om moderbolaget tillsammans med ett eller flera dotterföretag eller genom flera dotterföretag innehar röstmajoriteten i ett företag (jfr 1 kap. 5 § första stycket andra meningen aktiebolagslagen). Koncerndefinitionen i svensk rätt; sekundärregeln Den s.k. sekundärregeln finns i 1 kap. 9 § andra stycket FRL (jfr 1 kap. 5 § andra stycket aktiebolagslagen). Enligt denna föreligger en koncern om ett försäkringsbolag på grund av aktie- eller andelsinnehav i ett annat företag eller på grund av avtal ensamt har såväl ett bestämmande inflytande över ett annat företag som en betydande andel i resultatet av dess verksamhet (se vidare den redogörelse för koncernbegreppet som lämnats beträffande aktiebolag i avsnitt 15.1 i del 2). Förhållanden som faller utanför det gällande koncernbegreppet Såsom framhållits i avsnitt 15.1 i del 2 lär ett koncernförhållande inte kunna grundas enbart på ett avtal mellan två företag. Inte heller anses något koncernförhållande normalt föreligga i fråga om s.k. 50/50-företag (se prop. 1979/80:143 s. 71-74 och prop. 1981/82 s 141-142). Med 50/50-företag avses företag som ägs av två företag till lika delar (se vidare beskrivningen i nämnda avsnitt i del 2). Koncerndefinitionen har framför allt betydelse för redovisningsreglerna. Ett moderföretag måste sålunda upprätta en koncernredovisning. Den skall bl.a. innehålla en balansräkning och en resultaträkning avseende hela koncernen. Dessutom skall moderföretaget i sin årsredovisning lämna vissa särskilda uppgifter rörande dotterföretag. Moderföretaget skall vidare i sin förvaltningsberättelse lämna upplysningar bl.a. om viktiga förhållanden och händelser av väsentlig betydelse för koncernen. Det förhållande att ett skadeförsäkringsbolag utgör moderföretag i en koncern medför också att en särskild begränsning kommer att gälla i fråga om rätten till vinstutdelning. Av 12 kap. 2 § andra stycket FRL följer nämligen att skadeförsäkringsbolag som är moderbolag inte får dela ut mer än vad som är utdelningsbar vinst enligt koncernbalansräkningen för skadebolagsgruppen (jfr 12 kap. 2 § första stycket aktiebolagslagen). Koncernförhållandet medför också begränsningar i dotterföretags möjligheter att förvärva eller som pant motta aktier i moderföretaget (se 6 kap. 9 § FRL och 7 kap. 2 § aktiebolagslagen). Koncernreglerna påverkar dessutom tillämpningsområdet för det s.k. låne- förbudet i 12 kap. 12 § FRL (jfr 12 kap. 7 § aktiebolagslagen). Låneförbudet gäller lån till styrelseledamöter m.m. och till vissa dem närstående. I viss utsträckning kan dock förekomsten av ett koncernförhållande även utvidga tillämpningsområdet för låneförbudet. Kretsen av de personer till vilka lån inte får lämnas omfattar sålunda också styrelseledamöter eller verkställande direktör i annat företag inom samma koncern jämte dem närstående fysiska eller juridiska personer. Vidare får koncernbegreppet betydelse för den s.k. fem-procentsregeln. Ett försäkringsbolag får nämligen, med vissa undantag, inte utan medgivande äga större andel av aktierna i ett svenskt eller utländskt aktiebolag än som svarar om högst av röstetalet för samtliga aktier (se 7 kap. 17 § FRL). Dessutom gäller att ett försäkringsbolag som är moderbolag till ett bankbolag inte får vara dotterföretag till något annat företag än ett bankbolag (se 17 kap. 17 a § FRL). Koncernreglerna har även betydelse för tillämpning av regler om ägarprövning (se 3 kap. 2 § FRL). Slutligen kan nämnas att koncernreglerna får betydelse även på andra områden, t.ex. för utformningen av emissionsprospekt från moderföretag (se 4 kap. 20 och 22 §§ FRL), för styrelsens och verkställande direktörens upplysningsplikt gentemot bolagsstämman (se 9 kap. 12 § FRL), för reglerna om revisorsjäv (se 10 kap. 5 § FRL och för reglerna om inlösen av aktier i dotterföretag (se 15 kap. 8 -12 §§ FRL). Motsvarande bestämmelser finns också för aktiebolag enligt aktiebolagslagen (se vidare avsnitt 15.1 i del 2). Direktivet: EG-rätten innehåller inte någon allmän bolagsrättslig koncern- definition. I det sjunde bolagsrättsliga direktivet (83/349/EEG) om sammanställd redovisning (det sjunde direktivet) anges emellertid ett antal situationer då ett företag skall vara skyldigt att upprätta s.k. sammanställd redovisning och sammanställt årsbokslut, dvs. vad som i svensk rätt motsvarar koncernredovisningen. Dessa bestämmelser kan därför sägas innefatta en koncerndefinition. Det bör dock understrykas att direktivet inte ger denna koncerndefinition betydelse annat än på redovisningsrättens område. I det sjunde direktivets artikel 1.1 anges när en koncernredovisning skall upprättas. Enligt artikeln skall en medlemsstat föreskriva att varje företag som lyder under dess lagstiftning skall upprätta en sammanställd redovisning och ett sammanställt årsbokslut, om något av följande är tillämpligt på företaget (moderföretaget): a) Det innehar en majoritet av rösterna för aktierna eller andelarna i ett annat företag (dotterföretaget). b) Det har rätt att utse eller entlediga en majoritet av ledamöterna i ett annat företags (dotterföretagets) förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan och är aktieägare eller delägare i detta företag. c) Det har rätt att utöva ett bestämmande inflytande över ett företag (dotterföretaget) i vilket det är aktieägare eller delägare enligt ett avtal som är slutet med det sistnämnda företaget eller enligt en bestämmelse i det företagets statuter, om den lagstiftning som dotterföretaget lyder under tillåter sådana avtal eller bestämmelser. En medlemsstat behöver inte föreskriva att moderföretaget skall vara aktieägare eller delägare i dotterföretaget. De medlemsstater vilkas lagstiftning inte innehåller föreskrifter om sådana avtal eller bestämmelser i statuterna som här avses behöver inte tillämpa denna regel. d) Det är aktieägare eller delägare i ett företag, och aa) en majoritet av de ledamöter i företagets (dotterföretagets) förvaltnings- , lednings- eller tillsynsorgan som har utfört sitt uppdrag under räken- skapsåret, under det föregående räkenskapsåret och fram till tidpunkten för upprättandet av den sammanställda redovisningen, har utsetts enbart på grund av den nämnde aktieägarens eller delägarens sätt att utöva sin rösträtt, eller bb) till följd av avtal med andra aktieägare eller delägare i företaget (dotterföretaget) ensam förfogar över en majoritet av rösterna för aktierna eller andelarna i det företaget; medlemsstaterna får införa mer detaljerade föreskrifter angående form och innehåll för sådana avtal. Medlemsstaterna skall enligt artikeln åtminstone införa den i bb angivna ord- ningen. De får låta tillämpningen av aa bero på ett innehav av aktier eller andelar som representerar eller mer av rösterna för aktierna eller andelarna i företaget. Bestämmelserna i aa skall dock inte tillämpas, om något annat företag innehar sådana rättigheter i dotterföretaget som avses i a, b eller c. Enligt artikel 1.2 i samma direktiv gäller att en medlemsstat, utöver de fall som anges i punkt 1 och i avvaktan på en senare samordning, får kräva att ett företag som lyder under dess lagstiftning skall upprätta en sammanställd redovisning och ett sammanställt årsbokslut, om företaget (moderföretaget) har ett ägarintresse enligt artikel 17 i direktiv /660/ EEG i ett annat företag (dotterföretaget) och a) moderföretaget faktiskt utövar ett bestämmande inflytande över dotter- företaget, eller b) moderföretaget och dotterföretaget står under moderföretagets gemensamma ledning. I artikel 2 finns bestämmelser om vilka röster som i detta avseende skall dras från eller läggas till. I artikel 2.1 föreskrivs att vid tillämpningen av artikel 1.1 a, b och d skall till moderföretagets röster läggas sådana röster som tillkommer någon som handlar i eget namn men för moderföretagets eller något av dess dotterföretags räkning. Röstinnehavet skall , enligt artikel 2.2, reduceras med sådana röster som tillkommer moderföretaget eller något av dess dotterföretag till följd av aktier eller andelar som innehas för annans räkning. Detsamma gäller om aktierna innehas som säkerhet och rösträtten skall utövas enligt mottagna instruktioner eller, om aktierna eller andelarna innehas som ett led i en löpande transaktion i en låneverksamhet, rösträtten utövas i dens intresse som har ställt säkerheten. Slutligen skall, enligt artikel 2.3, vid tillämpning av artikel 1.1 a och d, aktieägarnas eller andelsägarnas samlade rösträtt i ett dotterföretag reduceras med den rösträtt som är förenad med aktier eller andelar som innehas av dotterföretaget självt eller av ett dotterföretag till detta eller av någon som handlar i eget namn men på dessa dotterföretags vägnar. Artikel 12 behandlar vad som brukar benämnas s.k. oäkta koncerner. I artikel 12.1 sägs att en medlemsstat får, utan inskränkning i vad som gäller enligt artikel 1-10, kräva att ett företag som lyder under dess lagstiftning upprättar sammanställd redovisning och sammanställd förvaltningsberättelse, om a) detta företag och ett eller flera andra företag med vilka det förstnämnda företaget inte har något sådant samband som avses i artikel 1.1 eller artikel 1.2, står under enhetlig ledning på grund av avtal med det förstnämnda företaget eller på grund av bestämmelser i företagens statuter, eller b) förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganen i detta företag och ett eller flera andra företag med vilka det förstnämnda företaget inte har något sådant samband som avses i artikel 1.1 eller artikel 1.2, till större delen består av samma personer vilka har fullgjort sitt uppdrag under räkenskapsåret och fram till dess att den sammanställda redovisningen upprättas. Enligt 12.2 skall, vid tillämpningen av punkt 1, de företag som står i ett så- dant förhållande till varandra som där avses och dessa företags dotterföretag omfattas av en sammanställd redovisning enligt detta direktiv, om ett eller flera av företagen är sådana bolag som anges i artikel 4. I likhet med vad som är fallet i svensk rätt likställs enligt direktivet direkta och indirekta dotterföretagsförhållanden (artiklarna 2.1 och 3.2). Motsvarande bestämmelser som i det sjunde direktivet om skyldighet att upprätta koncernredovisning gäller även för försäkringsföretag. Enligt artikel 65.1 i direktiv (91/674/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (försäkringsredovisningsdirektivet) skall nämligen försäk- ringsföretag upprätta en sammanställd redovisning och en sammanställd för- valtningsberättelse enligt det sjunde direktivet, i den mån inte annat före- skrivs i artikel 66 eller artikel 67. I den mån en medlemsstat inte tillämpar artikel 5 i det sjunde direktivet - dvs. möjligheten att undanta vissa s.k. finansiella holdingföretag från krav på sammanställd redovisning - skall detsamma även gälla moderföretag som inte har annat ändamål än att förvärva och förvalta innehav i dotterföretag och att göra dem vinstbringande, såvitt dotterföretagen uteslutande eller huvudsakligen är försäkringsföretag (se artikel 65.2). Bestämmelsen reglerar alltså frågan om koncernredovisning i finansiella holdingföretag. Skälen för regeringens förslag: De skäl som anförts i avsnitt 15.1 i del 2 är av betydelse även här. Detta innebär - med beaktande av försäkrings- redovisningsdirektivets särskilda föreskrifter - följande. De regler om koncernredovisning som finns i FRL bör anpassas till föreskrifterna i det sjunde direktivet. Bl.a. måste reglerna bringas i överens- stämmelse med den koncerndefinition som direktivets redovisningsregler bygger på. En sådan anpassning fordrar i och för sig inte att den allmänna associationsrättsliga koncerndefinitionen förändras. Övervägande skäl talar ändå för att det koncernbegrepp som genom anpassningen till introduceras i den svenska redovisningslagstiftningen ges en mer generell tillämpning. I den nuvarande lagstiftningen återfinns koncerndefinitionen i FRL och där- utöver bl.a. i aktiebolagslagen och årsredovisningslag. Det kan anföras skäl för att den nya koncerndefinitionen bör komma till uttryck på ett enda ställe i lagstiftningen. Regeringen väljer dock även här att föreslå att den nya koncerndefinitionen skall införas i var och en av de berörda lagarna utanför lagen om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). I ÅRFL bör däremot den teknik för hänvisningar som etablerats gälla även i fråga om bestämmelserna om när en koncern föreligger. I ÅRFL bör därför hänvisas till årsredovisningslagens koncernbegrepp. Koncernbegreppet bör i den nya lagstiftningen omfatta endast sådana fall där "moderföretaget" är ett svenskt företag. Såväl i direktivet som i gällande rätt är det först och främst röstmajoritet som kan konstituera ett koncernförhållande. En bestämmelse om detta bör givetvis införas i den nya lagstiftningen. I den nu gällande huvudregeln beaktas dock endast rösträtt som är förenad med äganderätt till aktierna eller andelarna. Regeringen föreslår att det nuvarande kravet på att aktierna eller andelarna skall innehas med äganderätt utmönstras. Denna förändring får visserligen ingen betydelse i förhållandet mellan svenska företag eftersom rösträtten i sådana företag även i fortsättningen kan utövas enbart av aktieägare. Däremot kan det få betydelse i fråga om innehav i utländska företag i vilka äganderätt eller rösträtt kan skiljas åt genom exempelvis pantsättning. För att ett koncernförhållande skall föreligga enligt den nuvarande sekundär- regeln krävs att moderföretaget ensamt har ett bestämmande inflytande i dotterföretaget på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal och dessutom en betydande andel i dotterföretagets resultat. Regeringen förordar att sekundärregeln i sin nuvarande form upphävs även för försäkringsföretag. En del av de situationer som brukar anses falla in under sekundärregeln regleras emellertid uttryckligen i direktiven. Föreskriften i artikel 1.1 b innebär sålunda att en juridisk person skall anses som dotterföretag till ett annat företag om detta har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i ledningsorganen samt äger aktier eller andelar i detta företag. Föreskriften bör tas in i den nya lagstiftningen. Något skäl att - såsom är fallet - uppställa ett krav på att moderföretaget även skall ha en betydande andel i dotterföretagets resultat finns inte. En annan direktivföreskrift som delvis ryms inom den svenska sekundärregeln är föreskriften i artikel 1.1 c. Den innebär att ett koncernförhållande kan uppkomma även genom att ett företag på grund av avtal med annat företag eller bestämmelser i dess bolagsordning har ett bestämmande inflytande över det sistnämnda företaget. Enligt regeringens mening är det rimligt att koncernreglerna blir tillämpliga på det förhållande som därvid uppkommer mellan det svenska och det utländska företaget. En bestämmelse motsvarande artikel 1.1 c bör därför införas i den nya lagstiftningen. En förutsättning för att regeln skall kunna tillämpas bör vara att moderföretaget är aktie- eller andelsägare i det andra företaget. har menat att en ytterligare förutsättning för att ett koncernförhållande skall föreligga i detta fall skall vara att moderföretaget har en "betydande andel i resultatet" i det andra företaget. Regeringen anser inte att det finns skäl för det. Artikel 1.1 d aa i direktivet rör s.k. praktisk majoritet. Föreskriften är inte tvingande. Flertalet länder har valt att inte införa den i sin lagstift- ning. Regeringen anser att den nya lagstiftningen inte bör innehålla någon bestämmelse motsvarande artikel 1.1 d aa. I artikel 1.1 d bb regleras en situation som inte faller in under den svenska sekundärregeln. Av artikeln följer att ett koncernförhållande uppkommer om ett företag till följd av avtal med andra aktieägare eller delägare ensam förfogar över en majoritet av aktierna eller andelarna i företaget. Den behandlar sålunda s.k. konsortialavtal. Den är tvingande för medlemsstaterna och måste därför införlivas med svensk rätt. De nu föreslagna reglerna torde täcka in de situationer där det normalt är be- fogat att tillämpa koncernmässiga regler. Regeringen delar därför kommitténs uppfattning att inte generellt bör utvidga koncernbegreppet på det sätt som artiklarna 1.2 och 12 i och för sig medger. Såväl direktivet som gällande rätt likställer i detta sammanhang direkta och indirekta innehav av aktier eller andra andelar. Regeringen föreslår därför att bestämmelser med denna innebörd tas in i den nya lagstiftningen. Av lagstiftningen bör alltså framgå att till koncernen räknas inte bara moderföretag och dotterföretag utan även dotterföretags dotterföretag. Detta bör gälla inte bara när moder-dotterföretagsförhållandet grundar sig på röstandel utan även när det grundar sig på andra förhållanden. Av lagstiftningen bör också framgå att koncernen även omfattar företag i vilka moderföretaget tillsammans med sina dotterföretag har röstmajoritet eller motsvarande. Där bör även tas in bestämmelser som motsvarar dem som finns i artikel 2 och behandlar de fall då aktier innehas för annans räkning. Regeringen har inte funnit anledning att föreslå någon förändring beträffande s.k. 50/50-företag. Enligt regeringens mening bör sådana inte heller i fortsättningen behandlas som koncernföretag, såvida det inte föreligger sådana särskilda förhållanden som anges i de nu föreslagna bestämmelserna. En remissinstans har menat att det skatterättsliga koncernbegreppet bör sam- ordnas med det nu aktuella koncernbegreppet. Den nu aktuella EG-anpassningen av koncernbegreppet i bl.a. aktiebolagsrätten ställer, enligt regeringens mening, inte några krav på att också det skatterättsliga begreppet förändras. Regeringen föreslår därför inte någon förändring i denna del. Frågan om skyldighet att upprätta koncernredovisning i finansiella holdingföretag och i s.k. oäkta koncerner under vissa förutsättningar behandlas i ett kommande avsnitt (se avsnitt 16.1). 15.2 Intresseföretag och ägarintressen Regeringens förslag: En definition av begreppet intresseföretag införs: Om ett företag äger aktier eller andelar i en svensk eller utländsk juridisk person som inte är dotterföretag till företaget och om företaget utövar ett betydande inflytande över den juridiska personens driftsmässiga och finansiella styrning samt ägandet utgör ett led i en varaktig förbindelse mellan företaget och den juridiska personen, skall den juridiska personen anses som in- tresseföretag till företaget. Ett företag som innehar minst tjugo procent av rösterna för samtliga aktier eller andelar i en annan juridisk person skall, om annat inte framgår av omständigheterna, anses ha ett sådant inflytande över och en sådan förbindelse med den juridiska personen som har sagts. Ett intresseföretagsförhållande skall även föreligga, om ett dotterföretag, eller ett moderföretag tillsammans med ett eller flera dotterföretag, eller flera dotterföretag tillsammans står i ett sådant förhållande till en annan juridisk person som har angivits ovan. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (se betänkandet del I s. 167, 168, 171 och 172 samt del II s. 368). I kommitténs förslag har dock inte uppställts något varaktighetsrekvisit. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft något att invända mot kommitténs förslag. har dock ifrågasatt om inte intresseföretagsdefinitionen också bör innehålla ett krav på att innehavet av aktier eller andelar är varaktigt. har gjort gällande bl.a. att kommitténs definition av intresseföretag är för vag. Gällande rätt m.m: saknas i svensk lagstiftning.