prop · GJ0390 · 1996-01-01 00:00:00 — RSV anser att konstruktion och uppläggning av system och register bör syfta till att åstadkomma en långsiktig och väl fungerande lösning som - när den är färdig - även kan producera statistik av hög kvalitet. RSV skriver också att lägenhetsregistret i princip måste innehålla samtliga lägenheter i vilka personer kan folkbokföras. Att lägenheter som utgörs av fritidsbostäder inte skulle finnas med då det inte finns någon folkbokförd boende skulle försena registrering av en flyttning till en sådan bostad. menar att det finns anledning att närmare överväga möjligheterna att samordna kommunernas inrapportering för fastighetstaxeringen med nu aktuella uppgifter för lägenhetsregistret. borde en samordnad verksamhet mellan FoB och fastighetstaxeringen eftersträvas. går inte in i detalj på de olika variablerna som föreslås, men förut- sätter att de får tillfälle att återkomma. anser att variablerna bör stämmas av mot eventuella rapportkrav från EU:s sida så att även dessa krav byggs in i registret. Förbundet anser vidare att viss flexibilitet bör bibehållas i registret så att framtida rapportkrav (nationella som internationella) kan tillgodoses. Principer för utformning av läghethetsidentitet RSV finner att de definitioner av lägenheter som använts i FoB inte utan vidare kan användas som grund för att åsätta lägenhetsbeteckningar som skall användas i folkbokföringen. De krav som folkbokföringen ställer är framför allt att de är stabila över tiden. tillstyrker förslaget att inrätta utökad adressuppgift under förutsättning att statsmakterna tillhandahåller medel för uppläggning och ajourhållning av densamma. och förordar att utformningen av lägenhetsidentitet skall göras genom enkel löpnumrering från vänster till höger, och inte genom beteckningar såsom TV, TH osv. Posten anser att lägenhetsidentitet inte bör påverka den postala adressin- formationen, och att Posten därför bör delta i utformningen av identitet och skrivsätt i adressen. koppling till fastighetsdatasystemets byggnads- och adressregister samt dess tekniska utformning CFD skriver att fastighetsdatasystemet (FDS) kan erbjuda en stabil bas (fastighet-byggnad-adress) för de lägenhetsidentiteter som är en av förutsättningarna för en utökad adressuppgift i folkbokföringen. av kommunerna väntas föra adressregister i FDS . ajourföring kommer att kunna samordnas med byggnadsregistrets, vilket sker i samband med kommunernas hantering av nybyggnad, ombyggnad och rivning. Enligt CFD:s mening skulle lägenhetsidentiteter utgöra ett naturligt komplement till övrig basinformation i FDS. RSV m.fl. skriver att en översyn av flödet av adressinformation genomförs av en arbetsgrupp bildad av Posten, RSV, CFD och . Målet med översynen är att skapa ett bättre fungerande system för utbyte av adressinformation. En gemensam hypotes är att belägenhetsadresserna i fastighetsdatasystemet skall kunna utnyttjas som grund för såväl bostadsadresser i folkbokföringen som postadresser i Postens basregister över adresser. RSV skriver också att ett fungerande och heltäckande adressystem framför allt förutsätter beslut av statsmakterna om vilken eller vilka instanser som skall ha ansvaret för att fastställa adresser. kommun skriver att man skyndsamt i landets alla kommuner måste fullfölja uppläggningen av ett obligatoriskt adressregister med koppling till byggnads- och lägenhetsregistret. menar att även om staten skulle ersätta de kommunala insatserna för åsättande av belägenhetsadresser samt uppläggnings- och ajourföringskostnaderna för lägenhets- och adressregistren fullt ut, uppstår uppenbarligen en betydande besparing i statskassan. Förbundet förutsätter därför att staten svarar för dessa kostnader i kommunerna. DI menar att argument som att säkerheten i postutdelningen ökar knappast synes motivera att ett lägenhetsregister införs. DI har också i andra sammanhang framhållit att fastighetsdatasystemet inte bör tillföras nya register i avvaktan på en författningsreglering av systemet. Förslag till hur uppgifter till lägenhetsregistret samt lägenhetsidentitet i folkbokföringen initialt skall läggas upp och ajourhållas De remissinstanser (t.ex. , , och kommuner, och ) som har gjort ett val mellan uppläggning enligt huvud- alternativ 1 eller 2 har samtliga dragit slutsatsen att huvudalternativ 2 är att föredra. De skäl man anför är följande: * Huvuddelen av uppläggningsarbetet - att åsätta utökad adressuppgift - handlar om att ändra folkbokföringen för enskilda, ett arbete som bör utföras av den myndighet som ansvarar för folkbokföringen i stort, nämligen RSV och de lokala skattekontoren. * Bortfallsrisken är lägre om kompletteringen av adressuppgifter sker inom skattemyndigheten, eftersom intresset då fokuseras kring ändring av folk- bokföringen och inte kring statistikproduktion. * Ur integritetssynpunkt torde det vara att föredra att skattemyndigheten genomför denna typ av arbete, och att inte tillfälliga kommunala gransk- ningsorgan får fungera som "folkbokföringsmyndighet". * Precisionen i arbetet ökar och därmed också kvaliteten i registren. Remissinstanserna som förordar alternativ 2 anser dock att en förutsättning för att alternativet skall kunna uppfattas som en tillfredsställande lösning är att uppläggningsarbetet påskyndas, så att det inte dröjer innan det finns tillgänglig statistik för hela riket. KSP skriver t.ex. att man bör gå fram på bred front med uppläggningen av ett lägenhetsregister i kommuner- na så att RSV inom rimlig tid kan börja föra in lägenhetsidentiteter i folk- bokföringen. Vissa remissinstanser, t.ex. RSV, är mot bakgrund av de stora osäkerheterna i fråga om kostnadsberäkningarna inte beredda att nu förorda om uppläggning bör ske enligt alternativ 1 eller 2. DI anser att om det skulle bli aktuellt med ett lägenhetsregister bör registreringen i första hand grunda sig på uppgifter från de enskilda som skall registreras och inte på uppgifter som inhämtas från annat håll. Från in- tegritetssynpunkt kan en ordning där uppgifter tillförs folkbokföringen eller ändras där utan att den enskilde först tillfrågas inte godtas. påverkan på folkbokföringens adressuppgift RSV skriver att uppläggning av ett fullständigt register över samtliga lägenheter i flerfamiljshus med officiellt fastställda beteckningar för lägen- heterna och folkbokföring på lägenhet skulle innebära en klar förbättring av folkbokföringens kvalitet och användbarhet. Möjligheterna att uppdaga fall av felaktig folkbokföring skulle förbättras. En nödvändig förutsättning för att lägenhetsbeteckningar skall kunna åsättas och föras in i folkbokföringen som en del av adressuppgiften är dock att beslutanderätten avseende adresser fastlagts samt att alla fastigheter tilldelats officiella adresser. Förslag på vad som måste författningsregleras DI menar att man inte kan lämna några detaljerade synpunkter på förslaget eftersom rapporten endast innehåller författningsförslag såvitt avser folkbok- föringen. Det saknas alltså förslag till lägenhetsregisterförfattning och förslag om hur uppgiftsinhämtande, samkörningar etc avses regleras, samt förslag till det adressregister som synes vara en avgörande förutsättning för lägenhets- registret. Inte heller finns någon reglering av SCB:s hushållsstatistikregister eller hur SCB skall förses med uppgifter. SCB vill påpeka vikten av att de föreslagna författningsregleringarna genom- förs redan inför försöksverksamheten. Detta är en viktig förutsättning för att försöket skall kunna genomföras så realistiskt som möjligt. CFD skriver att om en forcerad uppläggning av lägenhetsadresser skall kunna genomföras behövs troligtvis författningsstöd för modellen i form av en adresslag med bl.a. bestämmelser om kommunernas befogenheter vid adressättning. vänder sig mot att kommunerna medelst författningsreglering skulle åläggas dels att föra adressregister, dels att medverka i uppläggningsarbetet. Förbundet anser att adressregistret bör byggas upp på frivillig basis av kommunerna och med ersättning från statsmakterna. Länsrätten i vill, vad gäller förslagen till ändringar i folkbok- föringslagen och lagen om folkbokföringsregister, framföra att den föreslagna termen "lägenhetsidentitet" bör definieras närmare. utgår från att registren kommer att författningsregleras i särskilda lagar varvid bevarandefrågan bör regleras. Registrens förvaring hos RA innebär inte bara att forskningsintressant material bevaras utan också att integritetskänsligt material får en säker förvaringsplats. DI menar att frågan om hur framtida FoB:ar (traditionella eller registerbase- rade) uppfattas av allmänheten är av största vikt från integritetsskyddssyn- punkt. Vid tidigare FoB:ar har de uppgiftsskyldiga direkt fått kännedom om vilka uppgifter som samlats in om dem och om den planerade användningen av uppgifterna, och trots detta har många känt sig kränkta i sin personliga integritet och uttyckt sitt missnöje. DI är övertygad om att "kritiken kommer att ta ny fart om administrativa register inrättas och sambearbetas för att kontrollera de registrerade medborgarna". SAF anser att förekomsten och hanteringen av centrala register bl.a. skapar integritetsintrång, sårbarhetsrisker samt oro hos många människor och företag. och delar SCB:s uppfattning att införandet av lägen- hetsidentiteter i flerbostadshus och ett särskilt lägenhetsregister till sin karaktär inte är mer integritetshotande än den nuvarande uppgiften om folkbokföringsfastighet för boende i småhus. I vilken bostad en person bor, dvs. hans adress, och vilka fler som bor i bostaden är normalt allmänt känt. Dessutom bör skyddet för den personliga integriteten snarare stärkas än försämras genom folkbokföring på lägenhet, eftersom precisionen i adressen blir bättre och risken för personförväxlingar därmed minskar. Länsrätten i har inte heller något att erinra mot vad som anförs i rapporten rörande säkerhets- och integritetsfrågor, men vill understryka den vikt som bör tillmätas dessa frågor. Beräkning av kostnader och förslag till finansiering SCB menar att betydande samhällsekonomiska besparingar kan förutses med den metod som beskrivs i utredningen inom de samhällsområden som eftersträvar årlig hushållsstatistik, t.ex. underlag för förslag till effektiv omfördelning av mellan kommunerna, och/eller exaktare adress, t.ex. hanteringen av felaktigt adresserade försändelser hos Posten. SCB har gjort en samhällsekonomisk bedömning och jämfört kostnaderna för de olika typer av uppgiftsinsamling som är möjlig att genomföra. * Kostnaden för traditionella FoB:ar (vart 5:e) år blir ca . * Kostnaden för framskrivning av hushållsstatistiken från FoB 90 skulle, tillsammans med en ny uppgiftsinsamling , bli ca . * Kostnaden för uppläggning av ett lägenhetsregister samt ajourhållning och statistikframställning skulle totalt bli ca (alternativ 2). Fördelen med lägenhetsregister och lägenhetsidentitet i folkbokföringen är att användarna kommer att, om behov finns, kunna erbjudas statistik . Detta går inte med traditionella FoB:ar. En annan fördel för samhället är att en mer exakt adress införs för alla som är folkbokförda i landet, vilket bl.a. innebär att Posten kommer att kunna göra besparingar på mellan eftersom hanteringen av felaktiga adresser från datoriserade adressregister kommer att minska. skriver att om ett lägenhetsregister införs enligt utredningens förslag och om detta kommer att ersätta framtida FoB:ar kommer det att innebära avsevärda kostnadsbesparingar . Enligt verket kommer vi att nå break-even och därefter spara vid användningen av ett lägenhetsregister jämfört med traditionella FoB:ar. RSV skriver att för skatteförvaltningens egen del motsvarar de positiva effekterna inte alls de kostnader som en reform skulle medföra, men för samhället som helhet torde dock den föreslagna ordningen vara klart lönsam. RSV understryker också att uppläggningen av en folkbokföring på lägenhet är en mycket stor arbetsuppgift som inte kan genomföras utan ett betydande resurstillskott . Konsekvenser om förslaget inte genomförs skriver att om ett lägenhetsregister enligt utredningens förslag inte skulle genomföras, utan uppföljning och analysverksamhet måste utföras med hjälp av data från en traditionell FoB och en begränsad FoB däremellan, skulle de samhällsekonomiska konsekvenserna bli att effekterna av politiska beslut och ekonomiska förändringar skulle bli avsevärt mycket svårare att analysera på ett vederhäftigt sätt. och kommuner har gjort beräkningar av vad det skulle kosta att genomföra egna urvalsundersökningar för att skatta hushållskvoter och boendetätheter. Kostnaderna beräknas till ca resp. . Samtliga remissinstanser som har uttalat sig om val av finansieringsprincip föredrar den modell som tillämpas för byggnadsregistrets uppläggning, nämligen att kommunerna får ersättning av staten för uppläggning och ajourhållning av registret och att användarna därefter får betala för registeruttagen. Genom en sådan finansiering behandlar man kommunerna lika oavsett hur mycket de använder FoB-statistiken. Det blir då sannolikt lättare att motivera även de mindre kommunerna att delta i arbetet. Beträffande finansieringen av det föreslagna registret utgår RRV från att användarna får betala för användningen. SAF menar att inrättandet av nya register drar mycket stora kostnader, vilka knappast är försvarbara i ljuset av statens och kommunernas ekonomiska läge. CFD menar att ett beslut om val av huvudlinje inte bör grundas på den tidsplan som presenteras i utredningen, eftersom båda huvudlinjerna är beroende av byggnads- och adressregistren som grund för stabila lägenhetsidentiteter. kommer att vara infört i hela landet , och adressregistret torde även med en författningsreglering inte komma att omfatta alla kommuner förrän uppskattningsvis . Att FoB-statistik för riket skulle kunna framställas i linje 1 tycks därmed inte realistiskt. För alternativ 2 gäller omvänt att tidsplanen för statistik kan kortas om adressuppläggningen författningsregleras och forceras. Den föreslagna försöksverksamheten tillstyrks av , , , , i , kommun, , kommun, kommun, , och . Några av remissinstanserna skriver dock att försöksverksamheten endast bör avse huvudalternativ 2. RSV förordar att en försöksverksamhet görs i mycket begränsad skala och med syfte enbart att klarlägga omfattningen av de arbetsmoment som i en verklig uppläggning föranleder de stora kostnaderna, eftersom en försöksverksamhet annars kan bli förhållandevis dyr t.ex. om ADB-system skall läggas upp. SCB vill framhålla att man bör eftersträva att genomföra försöksverksamhet och uppläggningsarbete samlat. Detta skulle bli kostnadseffektivt och minimera tidsglappet mellan försök och uppläggning, vilket skulle komma användarna till godo i form av snabbare resultat. Sammanfattande synpunkter från respektive remissinstans Datainspektionen anser att frågan om hur framtida FoB:ar (registerbaserade eller traditionella) uppfattas av allmänheten är av största vikt från integritetssynpunkt. DI skriver att kritiken kommer att ta ny fart om ad- ministrativa register inrättas och sambearbetas för att kontrollera de registre- rade medborgarna. Enligt DI talar allt i stället för att FoB:ar även fortsätt- ningsvis bör användas vid klart uttalade behov av statistiska uppgifter som inte kan erhållas på annat sätt. DI skriver att det inte går att lämna några detaljerade synpunkter på rapporten eftersom den saknar förslag till lägen- hetsregisterförfattning, samt förslag om hur uppgiftsinhämtande, samkörningar etc avses regleras. Inte heller finns någon reglering av SCB:s hus- hållsstatistikregister eller hur SCB skall förses med uppgifter, eller något förslag till adressregister. DI anser att om det skulle bli aktuellt med ett lägenhetsregister bör registreringen i första hand grunda sig på uppgifter från de enskilda som skall registreras och inte på uppgifter som inhämtas från annat håll. Från integritetssynpunkt kan en ordning där uppgifter tillförs folkbokföringen eller ändras där utan att den enskilde först tillfrågas inte godtas. instämmer i utredningens förslag att inrätta ett lägen- hetsregister och understryker behovet av detta register. För de uppföljnings- och utvärderingsuppgifter som SoS har att utföra är statistik om hushålls- och yrkesförhållanden oundgängliga. ställer sig bakom förslaget att upprätta ett lägenhetsregister och införa lägenhetsidentitet i syfte att förbättra hushållsstatistiken. Understryker behovet av ett bättre underlag för löpande uppföljning av socialförsäkringens och de socialpolitiska åtgärdernas utfall för individ och samhälle. finner att förslaget om att ta in uppgifter om hushållssammansättning via lägenhetsinformation i folkbokföringen sannolikt inte medför några väsentliga olägenheter för samhällsforskningen och att det eventuellt kan ge vissa fördelar. tillstyrker utredningens förslag till uppläggningsarbete av ett lägenhetsregister med en inledande försöksverksamhet /95. Kommunikationsforskningsberedningen anser att införandet av uppgifter om lägenhetsidentitet i folkbokföringen innebär en kvalitetsförbättring. framhåller de betydande samhällsekonomiska besparingar som kan förutses med hushållsstatistik baserad på lägenhetsregister, t.ex. som underlag för förslag till effektivare omfördelning av mellan kommunerna. SCB har jämfört kostnaden för de typer av uppgiftsinsamling som är möjlig att genomföra, och finner att traditionella FoB:ar kostar ca , framskrivning från FoB 90 kostar ca och lägenhetsregister kostar ca (huvudalt. Om ett lägen- hetsregister införs kommer dessutom att göra besparingar på mellan eftersom hanteringen av felaktiga adresser kommer att minska. Kvaliteten i folkbokföringen kommer dessutom att förbättras avsevärt. SCB vill framhålla att man bör eftersträva att genomföra försöksverksamhet och uppläggningsarbete samlat. har inget att erinra mot att den föreslagna för- söksverksamheten genomförs. Beträffande finansieringen av det föreslagna registret utgår RRV från att användarna får betala för användningen. tillstyrker i princip att ett lägenhetsregister byggs upp av CFD och kommunerna och att uppgift om lägenhet förs in i folkbokföringsregistren för varje person. RSV vill dock understryka att uppläggningen av folkbokföring på lägenhet är en mycket stor arbetsuppgift som inte kan genomföras utan betydande resurstillskott . RSV förordar att en försöksverksamhet görs i mycket begränsad skala och med syfte enbart att klarlägga omfattningen av de arbetsmoment som i en verklig uppläggning föranleder de stora kostnaderna. välkomnar med stor tillfredsställelse förslaget att införa ett lägenhetsregister. Verket stöder förslaget om en samlad försöksverksamhet och uppläggningsarbete för att få en tidigare färdigtidpunkt av lägenhetsregistret. Verket betonar de avsevärda besparingar som kan göras om lägenhetsregister kommer att ersätta framtida FoB:ar. finner SCB:s förslag mycket värdefullt ur forskningens synpunkt. Registerbaserad hushållsstatistik innebär vissa fördelar jämfört med FoB, t.ex. att man kan få en bättre bild av hushållens sammansättning . stöder utredningens förslag om lägenhetsregister. RA utgår ifrån att registret kommer att författningsregleras i särskilda lagar varvid bevarandefrågan bör regleras. tillstyrker förslaget till lägenhetsregister. stöder utredningens förslag angående förbättrad hushållsstatistik med hjälp av lägenhetsidentitet i folkbokföringen. Registerbaserad statistik torde enligt CFD ge betydande rationaliseringsvinster jämfört med traditionella FoB:ar. CFD stöder förslaget att komplettera Fastighetsdatasystemet med det lägenhetsregister som ingår i rapportens båda huvudlinjer. Enligt CFD:s mening skulle lägenhetsidentiteter utgöra ett naturligt komplement till övrig basinformation i FDS och kunna tjäna fler syften utöver en utökad adressuppgift i folkbokföringen. Länsrätten i anser vad gäller förslagen till ändringar i folkbokföringslagen samt lagen om folkbokföringsregister att den föreslagna termen "lägenhetsidentitet" bör definieras närmare. Länsrätten har inget att erinra mot vad som anförs i rapporten rörande säkerhets- och integritetsfrågor. i tillstyrker ett en försöksverksamhet påbörjas enligt förslaget. Framhåller behovet av hushållsstatistik när det gäller att följa utvecklingen inom en rad samhällsområden. kommun biträder behovet av försöksverksamhet. Kommunen tillstyrker ett lägenhetsregister med uppläggning enligt huvudalternativ 2, bl.a. därför att det är en folkbokföringsuppgift som bör skötas av RSV och inte av tillfälliga kommunala granskningsorgan. En förutsättning för att alt. 2 skall vara en tillfredsställande lösning är dock att uppläggningsarbetet påskyndas. Kommunen förordar den finansieringsprincip som innebär att kommunerna får ersättning av staten för det arbete man utför i uppläggningsfasen. Kommunen föredrar uppläggning enligt huvudalternativ 2 om försöksverksamheten visar att detta alternativ inte inskränker på registerkvaliteten. Om utredningens förslag inte genomförs innebär detta att kommunen kan behöva genomföra en egen urvalsundersökning för att skatta hushållskvoter och boendetätheter. Kostnaden för detta beräknas till ca . kommun anser att utredningen presenterar ett förslag som en gång för alla borde kunna ge den slutliga lösningen vad gäller samhällets behov av statistik om hushåll, lägenheter och boende. Kommunen förordar huvudalternativ 2 eftersom en ändring av folkbokföringen bör skötas av RSV och inte av kommunala granskningskontor. Kommunen tillstyrker den föreslagna försöksverksamheten. kommun tillstyrker genomförande enligt huvudalternativ 2, framför allt därför att man inte tycker det är lämpligt att kommunen får fungera som ett slags folkbokföringsmyndighet. Dessutom tror man att svarsfrekvensen blir högre vid alternativ 2. Kommunen anser det är viktigt att en försöksverksamhet påbörjas med det snaraste. Om utredningens förslag inte genomförs skulle kommunen behöva göra en egen urvalsundersökning för att skatta hushållskvoter och boendetätheter. Kostnaden för detta beräknas till ca . När det gäller kostnadsfördelningen mellan stat och kommun vill kommunen förorda den princip som används vid uppläggningen av byggnadsregistret. kommun välkomnar en förbättrad hushållsstatistik med hjälp av registerdata och tillstyrker en försöksverksamhet. Kommunen förordar huvud- alternativ 2 eftersom denna lösning syns billigare att genomföra, utan nämnvärd kvalitetsförsämring. Kommunen anser att en finansiering där kommunerna får ersättning av staten och därefter betalar för framtida uttag är det mest rättvisa systemet. tillstyrker att ett lägenhetsregister inrättas och byggs upp utifrån byggnads- och adressregister. Förbundet förordar uppläggning enligt huvudalternativ 2 och anser att ersättning bör ges till kommunerna för de insatser som behövs, i likhet med uppbyggnaden av byggnadsregistret. Förbundet framhåller att det finns ett angeläget och dokumenterat behov bland kommuner och landsting att använda FoB-data i exempelvis "fördelningsmodeller" av resurser. Förbundet anser att det finns anledning att överväga möjligheterna att samordna kommunernas inrapportering för fastighetstaxeringen med nu aktuella uppgifter för lägenhetsregistret. borde en samordnad verksamhet mellan FoB och fastighetstaxeringen eftersträvas. ställer sig bakom förslaget att upprätta lägenhetsregister och införa lägenhetsidentitet i folkbokföringen samt att inleda uppläggningsarbetet med en försöksverksamhet. ställer sig mycket tveksam till utredningens förslag att bygga upp ett lägenhetsregister enbart för att eventuellt få förbättrad statistik, eftersom ingen av de medverkande myndigheterna närmare har kunnat ange vilken statistik som är nödvändig för samhället och som dessutom förutsätter uppbyggnaden av det uppenbarligen synnerligen omfattande lägenhetsregistret. Skulle beslut fattas om att bygga upp ett lägenhetsregister har förbundet vissa synpunkter på variabelinnehållet. avstår från yttrande. har inga synpunkter på utredningen.