prop · GJ03194 · 1996-01-01 00:00:00 — Det är också i vissa kommuner och landsting vanligt att man regelbundet och systematiskt efterfrågar medborgarnas synpunkter genom enkäter, attityd- undersökningar, brukarundersökningar m.m. inträde i EU har i ganska begränsad utsträckning påverkat den verksamh- et som löpande bedrivs i kommuner och landsting. Det är främst de nya upphandlingsreglerna som mer konkret har påverkat verksamheten. Däremot har EU- inträdet öppnat vägen för många nya kontaktmöjligheter och samarbetsformer. Företrädare för landsting och kommuner (12 ledamöter och 12 ersättare) har tagit plats i . Kommittén har haft fem plenarmöten. Viktiga frågor som behandlats är ställningstaganden inför fördragsrevisionen vid regeringskonferensen, subsidiaritetsprincipens tillämpning och regionala och kommunala konsekvenser av förslag som kommissionen arbetar fram. har formellt en rådgivande ställning. Genom att svenska ledamöter är aktiva politiker från regional och lokal nivå får kommuner och landsting direkt tillgång till information och kontakter. I regeringens proposition om EU-medlemskapet (prop. 1994/95:19) anfördes bl.a. att regeringen bör bereda företrädare för , kommuner och landsting tillfälle att lämna synpunkter på hur svenska ståndpunkter skall utformas inför beslut i rådet . Med tanke på den korta tid som ofta ges medlemsländerna måste kontakterna mellan regeringen och kommunförbunden gå via respektive fackdepartement. har graden av överläggningar inför beslut varierat från område till område. Ambitionen är dock att förbättra kontaktverksamheten och att sprida mer information om de frågor som berör kommuner och landsting. har bildat en samrådsgrupp för att diskutera kommunala och regionala uppgifter inom EU. Gruppen är ett forum för information och samråd i frågor som aktualiseras med anledning av det svenska medlemskapet. I arbetsgruppen ingår representanter för , och ett antal departement. Gruppen har bl.a diskuterat subsidiaritetsprincipen, ställning och uppgifter, strukturfonderna, Östersjösamarbetet och informationen kring EU-frågorna. Företrädare för kommuner och landsting har också byggt upp egna direkta kontaktvägar med EU. fanns sex svenska representationskontor i , nämligen , , , South , Meeting Point och West . har sex EU-kontor, Carrefour-kontor för landsbygds- utveckling. Det senaste kontoret har förlagts till och de övriga fem finns i , , , och på . På EU:s 50-tal Carrefour-kontor korsas informationsvägar och erfarenheter byts när det gäller utvecklingen av landsbygden. Det finns () i . Dessa finns i , , , , , , och (två stycken). Deras uppgift är att hjälpa små och medelstora företag att utnyttja de möjligheter som den gemensamma marknaden erbjuder. Strukturfondsarbetet i en intensiv fas i EU har präglats av ett intensivt arbete med att förbereda de strukturfondsprojekt som EU finansiellt bidrar till. Närmare hälften av kom- munerna (120 st.) ingår i ett geografiskt område som direkt berörs av något strukturfondsprojekt. Övriga kommuner kan delta i de projekt som inte är geografiskt avgränsade. Ansökningarna till strukturfondsprojekten arbetas fram inom ramen för partnerskap tillsammans med andra kommuner, landsting, stat och näringsliv. Detta sätt att arbeta är inte helt nytt i men bedrivs nu i större omfattning och med en mer konkret samverkan i delvis nya former. Nedan redovisas kort de olika målområdena för strukturfondsarbetet och hur långt arbetet kommit. Mål 2 syftar till att utveckla industriregioner på tillbakagång. De fem mål 2- planerna godkändes av kommissionen . Budgeten för perioden 1995- 1999 ligger på drygt 1,3 mdkr från strukturfonderna och ca 3 mdkr i offentlig nationell finansiering. Enskilda medel tillkommer. Satsningar på små och medelstora företag prioriteras. Vidare innehåller programmen kompetenshöjande åtgärder och vissa infrastrukturella satsningar. Programmen beräknas ge ca 20 000 nya arbetstillfällen. för mål 2 består av fem beslutsgrupper, en för varje geografiskt avgränsat område.- Mål 3 syftar till att underlätta för ungdomar och utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden. förslag till mål 3-plan godkändes av kommissionen . har för programperioden tilldelats knappt 3 mdkr. Till detta kommer en nationell medfinansiering med ca 3,6 mdkr. Syftet med mål 3 ligger väl i linje med den svenska s.k. arbetslinjen , som innebär att de arbetssökande skall engageras i aktiva åtgärder för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Ansvarig myndighet för mål 3 är Arbets- marknadsverket. fattade Europeiska kommissionen beslut om mål 4. Detta mål syftar till att ge erforderlig kompetensutveckling till anställda i små och medelstora företag som hotas av arbetslöshet på grund av strukturella förändringar. bidrar Europeiska socialfonden med knappt 1,5 mdkr. Den nationella medfinansieringen skall vara lika stor. har ett särskilt behov av stöd avseende kvinnor inom vårdsektorn, en sektor där det sker stora strukturförändringar. För att tillgodose detta behov har av medlen inom detta målområde avsatts för anställda i kommuner och landsting. Centralt administreras programmet av för utbildning och kompetensutveckling men ansvarig myndighet är . En vik- tig förutsättning för genomförandet är de regionala parternas medverkan. Mål 5a syftar till att främja omstruktureringen av jordbruket och består av fyra olika stöd. Tre av dessa är godkända av kommissionen, nämligen kompensa- tionsbidrag till jordbrukare, startstöd till yngre jordbrukare samt programmet för fisket. Programmet för stöd till investeringar till den som vidareförädlar eller saluför produkter från jord- och skogsbruket kommer formellt att godkännas . Mål 5b omfattar fem olika områden i och syftar till att underlätta utvecklingen på landsbygden. Kommissionen räknar med att de fem programmen skrivs under . I de föreslagna planerna prioriteras satsningar på att utveckla de små och medelstora företagen samt på en ökad diversifiering av de areella näringarna. Programförslagen väntas leda till ungefär 14 000 nya eller bibehållna arbetstillfällen. För skjuter EU till knappt 1,2 mdkr och den svenska offentliga sektorn ca 2,7 mdkr. Enskild finansiering tillkommer. Mål 6 syftar till att utveckla näringslivet i särskilt glesbefolkade områden och berör 43 kommuner från och norrut. Planen godkändes av kom- missionen . Den ekonomiska ramen från strukturfonderna är drygt 2 mdkr för . Staten, kommunerna och landstingen beräknas bidra med lika mycket. Härtill kommer enskild finansiering. Insatserna inom ramen för programmet förväntas resultera i ca 9 000 nya eller bibehållna arbetstillfällen. EU-gemenskapsinitiativ skapar internationellt samarbete Av av strukturfondsmedlen är avsedda för gemenskapsinitiativ. Det är kommissionen som beslutar om dessa projekt efter ansökan från kommuner, landsting m.fl. från olika länder. Finansieringen sker gemensamt av parterna och kommissionen. Denna typ av samarbete leder till kontakter och erfarenhetsutbyte även utöver de konkreta projekt som man samverkar om. Det finns anledning att tro att detta ger positiva effekter genom de ökade kunskaper och erfarenheter som förs in i kommunen eller via direkta personliga kontakter. Regeringen har till kommissionen lämnat in programförslag för samtliga initiativ, med undantag för KONVER som kommer att överlämnas . Kommissionen har godkänt program för EMPLOYMENT och ADAPT. Beslut om övriga programförslag kommer att fattas . För del uppgår avsättningen för gemenskapsinitiativ till totalt 127,8 mecu , vilket motsvarar ca . Tabell 6.1 Andel av medel för gemenskapsinitiativ INTERREG - samarbete över nationsgränser SME - Stärka små och medelstora företag EMPLOYMENT - Arbetsmarknadsåtgärder18,ADAPT - Kompetensutveckling för redan anställda10,LEADER - Landsbygdsutveckling - Utveckling av stadsområden KONVER - Utveckling av orter med tidigare försvarsindustri2,PESCA - Utveckling av orter, vilka tidigare varit beroende av fiskenäringen för utbildning och kompetensutveckling startade sin verksamhet . Kontoret kommer att ansvara för genomförandet av utbildningsprogrammen och i . Inom arbetsmarknadsområdet kommer kontoret att svara för genomförandet av gemenskapsinitiativen ADAPT och EMPLOYMENT. Dessa syftar till att underlätta anpassning till strukturomvandlingar och att underlätta för utsatta grupper på arbetsmarknaden.- Gränsregionala samarbeten och Östersjösamarbetet inom EU Gränsregionalt samarbete är ett prioriterat område inom EU. Syftet är att påskynda integrationsprocessen i genom att minska de hinder som nationsgränser kan utgöra. Detta sker bl.a. inom ramen för det s.k. INTERREG- programmet. har tilldelats ur reserven för gemenskapsinitiativ till ett nytt initiativ, INTERREG II C. finns med som ett av berörda i detta gemenskapsinitiativ som skall inriktas mot fysisk planering och regional utveckling. För övrigt kommer Östersjö- resp. Nordsjösamarbetet att prioriteras från svensk sida. Det gränsregionala samarbetet i är dock ingen ny företeelse. Som exempel kan nämnas att sydöstra - och , inom ramen för Nordiska ministerrådets samarbete, bedrivit ett gränsregionalt samarbete . I regi har t.ex. genomförts ett 50-tal projekt. Projekten har ofta haft en stark regional lokalpolitisk prägel och har bidragit till att utveckla infrastrukturen i de berörda länen. utgår från EU till för INTERREG-program. Nationell medfinansiering krävs med motsvarande belopp. Förslaget till fördelning är följande: Tabell 6.2 Interreg-programmet, fördelning Miljoner kronor Kvarkensamarbetet med 42,5 Samarbete och Tröndelag i 46,8 Samarbete och med Hedmarks fylke i 38,3 Nordkalottensamarbetet med och 68,0 Samarbete mellan och län samt och i 46,8 Öresundssamarbete 51,0 Inom ramen för stöd till och f.d. finns inom PHARE-programmet (stöd till ekonomisk utveckling och utveckling mot demokrati i elva länder i det forna ) ett särskilt belopp, ca . Beloppet är avsett för gränsöverskridande regionalt samarbete i regionen. Förändringar i TACIS-förordningen (stöd till utveckling mot demokrati och till underlättande av den ekonomiska omstruktureringen i samtliga forna Sovjetrepubliker inkl. ) är delvis avsedda att möjliggöra att kan knytas till detta samarbete. Vidare har PHARE-medel och vissa av EU:s strukturfondsmedel avsatts i en särskild fond för begränsade projekt (Baltic Small Projects Facility), i första hand ägnad att främja samarbete mellan regionala och lokala organ i . Vidare utgår stöd via en av strukturfonderna och PHARE-fonden för lokalt och regionalt samarbete mellan EU-länderna och Öst- och genom det s.k. ECOS-OUVERTURE samarbetet. Här ingår också en särskild Östersjökomponent. Det finns ett svenskt kontor med uppgift att ge stöd till svenska kommuner och landsting som vill delta i projekt med finansiering från ECOS-OUVERTURE programmet. Kontoret är knutet till . Flerårsprogrammen för PHARE-insatser i , och förutser insatser till ett belopp av 2,9 mdkr . Dessa program ger hög prioritet till åtgärder för att underlätta ett framtida EU-medlemskap och kan ses som uttryck för unionens ökade engagemang i området. beslutade regeringen att underteckna och ratificera ett tilläggsprotokoll till ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan. Tilläggsprotokollet syftar till att underlätta och utveckla det gränsöverskridande samarbetet. Kommunala myndigheter på båda sidor om en nationsgräns skall ha rätt att bilda gemensamma organ för samarbetet. Vidare har en handbok med praktiska råd för lokalt och regionalt gränssamarbete publicerats. Arbetet med utformningen av ståndpunkter till regeringskonferensen har pågått . prioriteringar kommer att ligga inom fyra områden: sysselsättning, öppenhet, jämställdhet och utvidgning. De ståndpunkter som har effekter för kommuner och landsting gäller t.ex. hur subsidiaritets- principen skall tillämpas och vilken ställning skall ha. anser i likhet med de flesta medlemsländer att subsidiaritetsprincipen bör stärkas men bibehållas som politiskt vägledande princip. Möjligheterna att stärka ställning inom EU:s beslutsprocess bedöms som positiva av den reflektionsgrupp som har förberett regeringskonferensen. särskilda arbetsgrupp som diskuterar EU-frågor i ett kommunalt perspektiv skall kontinuerligt hålla informerade om regeringskonferensens resultat. Svenska kommuner är också mycket aktiva i vänortssamarbete med bl.a. , och de baltiska staterna. Detta kan ha stort intresse inför en eventuell kommande utvidgning av EU och de närmare kontakter detta kan medföra. har haft i uppdrag av BITS, numera SIDA, att förmedla biståndsmedel genom s.k. fördjupat vänortssamarbete. Mer än har förmedlats till vänortsprojekt i , norra och nordvästra . Medlen används i huvudsak för kunskapsöverföring. Merparten av pengarna har gått till de baltiska länderna. Över hälften används för demokratiprojekt och resterande medel används för miljöprojekt, sociala projekt eller infrastrukturprojekt. fick i uppdrag av att fördela inom miljöområdet. Medlen skall användas för utrustning och investeringar i , , , norra och nordvästra . De kommunala samarbetsprojekten omfattar så vitt skilda områden som lokal demokrati, social service, turism, utbildningsfrågor, fysisk planering, kultur och ungdom, näringsliv, administrativt samarbete m.m. Antalet vänortsavtal mellan svenska kommuner och kommuner i , och var 162 stycken , men nya avtal upprättas kontinuerligt mellan kommuner runt . Det statliga stödet till vänortssamarbetet utgör endast en liten del av allt samarbete som pågår mellan Öst- och Centraleuropeiska kommuner. Exempelvis pågår inom ramen för samarbetet i SydSam respektive flera hundra bilaterala projekt mellan kommuner och landsting i respektive och motsvarande i , och samt även i norra och . Därutöver finns ett samarbete på regional nivå mellan ett antal länskommunförbund och motsvarande organisationer i Öst- och . driver dessutom med stöd av statliga biståndsmedel ett flertal större projekt i samarbete bl.a. med sina motparter i de baltiska länderna, , och nordvästra . Det övergripande målet för detta samarbete är vanligtvis att stärka den lokala demokratin och öka kompetensen inom den lokala för- valtningen. genomförde en kartläggning av landstingens samarbete kring . Av rapporten framgår att samtliga landsting samarbetar i någon form med ett land som gränsar till . Insatser inom hälso- och sjukvården har hamnat i förgrunden för landstingens engagemang. Insatserna kombineras ofta så att man till ett och samma område bistår med både kunskapsutveckling och material. Även inom områdena utbildning, kultur samt trafik och miljö pågår samarbete. Samarbete inom ramen för , , är ett forum för frågor av gemensamt intresse för . speciella kännemärke är värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna och utmärkande för rådet är de stränga krav som ställs på medlemsstaternas anslutning till en demokratisk grundsyn. Syftet är att medverka till överenskommelser och gemensamma handlingslinjer på bl.a. administrativa, ekonomiska, juridiska, kulturella, sociala och vetenskapliga områden. Standing Conference of Local and () grundades av , har sitt säte i och har 177 ledamöter från rådets medlemsstater. De svenska representanterna utses av de båda kommunförbunden. Rådets uppgift är att handha frågor av regionalt eller kommunalt intresse och CLRAE överlämnar sina resolutioner till . har CLRAE bl.a. arbetat med frågor om övervakning av implementeringen av den europeiska konventionen om självstyrelse (Charter on Local Self-Government), lokala och regionala myndigheters personal, samverkan mellan offentliga och privata sektorn, gränsöverskridande samarbete inom skolverksamheten och problem inom geografiska nationsgränsområden. Enligt en ny konsultationsprocedur skall , innan den slutligt antar rättsliga dokument (konventioner och rekommendationer), inhämta kommunalkongressens yttrande. för kommunala och regionala frågor (CDLR) höll två möten i . har kommittén tagit fram en rad rekommendationer. De handlar om en europeisk konvention om lokala publika tjänster inklusive brukarinflytande och brukarmedverkan (Charter of ), folkomröstningar och folkinitiativ, hanteringen av kommunala budgetunderskott och kommunernas skuldsättning, ekonomisk samverkan mellan kommunerna och näringslivet samt om kommunernas roll i miljöpolitiken. Kommittén har vidare diskuterat bl.a. användningen av resultatmått i verksamhet, storstädernas och storstadsregionernas status, begränsningar av beskattning och finansiell skatteutjämning. Framöver kommer kommittén även att arbeta vidare med frågor som rör regionaliseringen och dess påverkan på självstyrelse, status och anställningsvillkor för kommunalt anställd personal, rättslig kontroll över och revision av verksamhet, valsystem och valprocedurer på lokal nivå, kalkyleringsmetoder för statsbidrag till kommunerna och beskattning samt aktiviteter av särskilt intresse för medlemsländerna i . Statsmaktsbeslut som berör kommunerna Nedan redovisas kortfattat vissa beslut som statsmakterna fattat efter och som rör kommuner och landsting. Endast beslut av mer allmänt intresse och som direkt berör den kommunala sektorn redovisas. Vissa beslut som tidigare fattats men som trätt i kraft eller senare redovisas också. I några fall pågår riksdagsbehandling av regeringens propositioner. Upphandling, uppdragsverksamhet, överklaganden, länsindelning Lagen om offentlig upphandling (1992:1528, ) har ändrats . Bland annat behöver inte tillämpas för vissa tjänsteupphandlingar om det finns ett klart koncerngemensamt förhållande mellan upphandlande enhet och leverantör (4 kap. 4a §). Grupper av leverantörer tillåts också lämna anbud (1 kap. 23 §). Regeringen har vad gäller uppdragsverksamhet avseende kollektivtrafik, m.m., föreslagit en lag om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom s.k. kollektivtrafik (prop. 1995/96:167). Försöksverksamheten innebär att kommunala aktiebolag får bedriva viss linjetrafik på uppdrag av annan kommun, ett landsting eller annan trafikhuvudman. Uppdragsverksamheten skall bedrivas på affärsmässig grund, kostnadskalkyleras och särredovisas. Vidare föreslås ändringar i miljöskyddslagen (1969:387), renhållningslagen (1979:596), hälsoskyddslagen (1982:1080) och lagen (1985:426) om kemiska produkter. Ändringarna möjliggör för kommuner att dels delegera beslutanderätten till anställda i andra kommuner dels anlita andra kommuner för utredningar, tillsynsuppgifter och liknande. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagen om försöksverksamhet föreslås gälla till utgången av . Många mål som har överklagats från en förvaltningsmyndighet direkt till kammarrätt skall från överklagas till länsrätt som första domstolsinstans. Ändringarna omfattar även kommunalbesvärsmål. Ärenden om utlämnande av allmänna handlingar överklagas dock även i fortsättningen till kammarrätt. För att få biståndsmål och socialförsäkringsmål prövade av kammarrätten som andra instans måste kammarrätten ha beviljat prövningstillstånd (prop. 1994/95:27, bet. 1994/95:JuU6, rskr. 1994/95:165). har beslutat att om en förvaltningsdomstol ändrar ett beslut av en myndighet skall myndigheten ha rätt att överklaga domen i högre instans (prop. 1995/96:22, bet. 1995/96:JuU7, rskr. 1995/96:55). införs en tvåpartsprocess i förvaltningsmål där det allmänna i domstolen företräds av den myndighet som först beslutade i saken. flyttas ett stort antal mål som tidigare överklagats direkt till kammarrätt ner i instansordningen så att den första prövningen i stället sker i länsrätt. Det gäller bl.a. mål enligt plan och bygglagen (1987:10), hälsoskyddslagen (1982:1080) och djurskyddslagen (1988:534). har fattat beslut om former för verksamhet som är beroende av statligt stöd, m.m. (prop. 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7, rskr. 1995/96:79). beslut innebär bl.a. att 6 kap. stiftelselagen (1994:1220) träder i kraft först . Detta kapitel rör permutationsregler. I har det funnits en bred enighet om att hela landskapet skall utgöra ett län. Regeringen föreslår att och läggs samman till län (prop. 1995/96:38). Nuvarande länsstyrelser i de berörda länen bör föras samman till en länsstyrelse. En särskild utredare kommer att tillkallas för att efter samråd med berörda parter utarbeta ett underlag till regeringen om lokaliseringen av regional offentlig förvaltning i det nybildade länet. En särskild utredare kommer även att tillkallas för att ta upp överläggningar med berörda parter i om den geografiska utsträckningen av ett nytt län. Vidare ändras benämningen på till . Länsssammanläggningen i och namnbytet föreslås träda i kraft . Lagen om anställningsskydd (1982:80), lagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580), och lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder (1974:13) har förändrats från med anledning av två EG-direktiv. Vid övergång av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan skall de anställningsavtal som finns för övergången gå över till den nya arbetsgivaren. Den nye arbetsgivaren skall vara skyldig att tillämpa den tidigare arbetsgivarens kollektivavtal (prop. 1994/95:102, bet. 1994/95:AU04, rskr. 1994/95:123). Sjukvård, sociala frågor m.m. Den s.k. fria etableringen för husläkare, läkarspecialister och sjukgymnaster har upphört fr.o.m. (prop. 1994/95:109, bet. 1994/95:SoU10, rskr. 1994/95:133). Ändringen innebär att nya husläkare, specialistläkare och sjukgymnaster, som önskar vara verksamma som privatpraktiker med offentlig finansiering, måste träffa samverkansavtal med sjukvårdshuvudmannen om detta. Lagen om husläkare har upphävts (prop. 1994/95:195, bet. 1994/95:SoU24, rskr. 1994/95:383). Vidare har beslutat om vissa förändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), bl.a. i syfte att stärka patientens ställning. Den enskilde skall ha rätt att välja en fast läkarkontakt i primärvården. Primär- vårdens roll som basen i hälso- och sjukvården skall förstärkas. Försöks- verksamhet med primärvård får bedrivas t.o.m. . De privata vårdgivarnas arbete skall integreras i landstingens planerings- och finansieringsansvar och samverkan mellan offentligt och privat producerad vård förstärkas. SPRI, (ägt av staten och ), skall drivas som en ideell förening. har beslutat om de närmare villkoren. Den nya föreningen övertar SPRI:s personal och anslag (prop. 1995/96, bet. 1995/96:SoU09, rskr. 1995/96:126). får enligt lagen (1995:1285) om försöksverksamhet med gemensam landsting två eller flera landsting tillsätta en gemensam enligt 10 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) fullgöra ledningsuppgifter inom hälso- och sjukvården. Regeringen får besluta om deltagande i försöksverksamheten. Lagstiftningen gäller till utgången av . Regeringen har föreslagit en ny lag om tillsyn över hälso- och sjukvården (1995/96:176). föreslås att stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem upphävs. Genom den nya lagen införs enhetliga bestämmelser om tillsyn. skall, med undantag för försvarsmakten, utöva tillsyn över all hälso- och sjukvård oavsett huvudman och driftform. En anmälningsplikt införs och får rätt att ta del av handlingar och utföra inspektioner. får vidare rätt att meddela förelägganden som får förenas med vite. Regeringen har lagt ett förslag till om vissa frågor om personlig assistans (prop. 1995/96:146). Förslaget innebär åtgärder som syftar till en bättre kostnadskontroll inom den statliga assistansersättningen genom preciseringar i nuvarande lagstiftning. Någon förändring av de grundläggande principerna sker ej. Förslagen bedöms innebära minskade kostnader om . har beslutat om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Försöksverksamheten, som omfattar , innebär att utvecklingsstörda barn och barn som i skollagen (1985:1100) jämställs med utvecklingsstörda inte får tas emot i den obligatoriska särskolan utan vårdnadshavarnas medgivande (prop. 1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1, rskr. 1995/96:27). Regeringen har föreslagit en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning med stark arbetsplatsintegrering (prop. 1995/96:145).