prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — Hälso- och sjukvården är inne i ett intensivt skede av förändring och förnyelse. Ett viktigt inslag är att stärka patienternas ställning och öka patienternas delaktighet i vården. Framsteg inom den medicintekniska området motiverar en ändrad inriktning av vården och nya arbetssätt. Krav på förbättrad kvalitet och bättre resursutnyttjande medför att vissa sjukvårdsverksamheter behöver koncentreras som primär- och annan öppenvård ökar i omfattning. Det allt snävare utrymmet för offentlig finansiering har bidragit till att intensifiera utvecklingsarbetet för att öka effektiviteten i hälso- och sjukvården. Till detta kommer personalens väl berättigade krav på en god arbetsmiljö och kompetensutveckling. Vidare förutsätter ett offensivt folkhälsoarbete en samhällsplanering för att minska hälsorisker och ge alla livsvillkor som befrämjar hälsan. En viktig uppgift för hälso- och sjukvården är att tillhandahålla information om hur utbredd ohälsan är, vilka orsaker den har, hur den utvecklas över tiden samt hur den är fördelad i befolkningen. IT ger stora möjligheter att stärka förändrings- och förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvården. IT-program för att stödja det pågående förändrings- och förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvården Förutsättningarna för att utforma ett särskilt IT-program för att stödja det pågående förändrings- och förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvården skall prövas. Programmet är också ett led i kompetensutvecklingen av hälso- och sjukvårdens personal. Enligt avtal mellan staten och är Spri svenskt för IT-frågor inom hälso- och sjukvården och har enligt avtalet uppgifter som ryms i det angivna IT-programmet. Programmet bör därför hållas samman av Spri men arbetet bedrivas i nära samarbete med centrala myndigheter, sjukvårdshuvudmännen, de fackliga organisationerna och de IT-resurser som i övrigt finns inom t.ex. näringslivet och forskningsorganisationen. Samverkan bör också ske inom ramen för EU där dessa frågeställningar behandlas. För att genomföra programmet krävs en resursram på ca . Programmet kommer endast att kunna genomföras under förutsättning att regeringen finner det möjligt att få fram medel genom en omprioritering av de medel som anslås för övriga IT-satsningar i denna proposition. Om detta inte visar sig vara möjligt kommer programmet endast att genomföras under förutsättning att finansieringen sker med medel utanför statsbudgeten. Regeringen avser att uppdra åt Spri att lämna förslag till finansiering genom medel från olika utvecklingsprojekt inom hälso- och sjukvården, från forsknings- finansierande organ m.m. samt från EU. bör IT-satsningarna inom hälso- och sjukvården kunna finansieras genom de produktivitetsvinster som satsningarna förutsätts ge. Programmet inriktas på följande områden: Harmonisering av termer, standarder, system och metoder innehåller grunduppgifter om patientens hälsa och genomförda behandlingar. För att få fram bra datoriserade vårddokumentationssystem krävs en ökad standardisering av funktioner. Det är nödvändigt att i ett europeiskt sammanhang utveckla tekniska lösningar som senare kan accepteras av standardise- ringsorganen. Gränssnitt behöver fastställas som möjliggör ett samspel mellan olika tillämpningar utifrån skilda tekniska plattformar. Patienten bör via publika självbetjäningsterminaler ges tillgång till fakta om hälsofrågor och möjligheter att få vård. System som vänder sig till speciella patientgrupper, t.ex. diabetiker, bör utvecklas. Med hjälp av ett ett elektroniskt patientkort kan patienten ges möjlighet att själv ta del av den egna journalen och bära med sig medicinsk information. Nya tillämpningar behöver utvecklas för att främja arbetet med att förbättra kvaliteten och effektiviteten i vården vid sjukhus, öppna specialistmottagningar, inom primärvården och i samspelet mellan dessa. Ge en god tillgänglighet till vård i hela landet Med hjälp av s.k. telemedicin kan sjukvården erbjuda kvalificerad vård i alla delar av landet. Begränsade specialistresurser och avancerad teknisk utrustning kan därmed ställas till förfogande oavsett var i landet man befinner sig. För att realisera kvalitets- och serviceförbättringar samt den ekonomiska potential som finns i de telemedicinska tillämpningarna krävs nya organisatoriska och administrativa lösningar. Effektivare ledning och uppföljning För en bättre ledning och planering av hälso- och sjukvården krävs en mer anpassad och bättre strukturerad information med stöd av IT om hur sjukvårdens insatser efterfrågas och utnyttjas. Möjliggöra ett effektivt folkhälsoarbete Kontinuerligt förda och individbaserade register över dem som insjuknar i olika sjukdomar är ett viktigt redskap för ett effektivt folkhälsoarbete. Ett exempel är cancerregistret. Det finns många sjukdomsgrupper för vilka det finns begränsad kunskap om förekomst och utveckling. Det är angeläget att pröva nya former för epidemiologisk bevakning genom t ex hänvisnings- eller s.k. pekarregister för olika sjukdomar. Förbättra hälso- och sjukvårdens produktivitet och effektivitet Alla vårdprocesser är ytterst beroende av en stor mängd information, både av generell karaktär och om den enskilda patientens situation. Därtill behövs styrinformation från själva processen. En effektivare informationsbehandling handlar framför allt om att skapa tillgång till information som finns på olika ställen. Detta kan ske med stöd av IT som även på andra sätt kan förbättra pro- duktiviteten och effektiviteten i hälso- och sjukvården. Säkerheten och den personlig integriteten Allt arbete som bedrivs inom vården måste utföras med beaktande av den personliga integriteten. Den pågående förändringsprocessen inom vården har inneburit att känslig patientrelaterad information numera i allt större omfattning återfinns också i rent administrativa sammanhang. För att upprätthålla förtroendet för vården måste den av Spri påbörjade sats- ningen avseende IT-säkerhet och integritet inom hälso- och sjukvården fullföljas. Hanteringen av datasäkerhetsfrågorna inom vården kräver ett samlat grepp. Spri bör aktivt arbeta med dessa frågor i nära samverkan med representanter från olika landsting, kommuner, myndigheter, universitet och högskolor samt från näringslivet i syfte att få fram kunskaper och lösningar som kan nyttjas av den samlade hälso- och sjukvården i . Kompetensutveckling av personal inom hälso- och sjukvården Det sker en mycket snabb förändring av hälso- och sjukvårdens arbetsmetoder. Dessa baseras allt oftare på IT-lösningar. Därför är det viktigt att vårdperso- nalen erbjuds sådan kompetensutveckling att utnyttjandet av IT blir mer om- fattande än . När nya arbetsmetoder utvecklas med stöd av IT är det angeläget att utgå från såväl kvinnors som mäns förutsättningar. används IT inom hälso- och sjukvården framför allt i yrken som domineras av högutbildade män. För den redan verksamma personalen bör utbildningsprogram utvecklas och nya utbildningsmoment introduceras. Dessutom bör gällande läroplaner vid de medicinska fakulteterna och vårdhögskolorna kompletteras och utvidgas för att förmedla en insikt om att effektiviteten och kvaliteten i vården kan förbättras kraftigt genom att utnyttja IT:s möjligheter. Telematik inom hälso- och sjukvården i ett europeiskt perspektiv Inom EU finns möjlighet att få ekonomiskt stöd för utveckling av system med telekommunikationsfunktioner (telematik) inom hälso- och sjukvården. har genom Spri lämnat projektförslag t.ex. inom området säkerhet och skydd av personlig integritet. Det är betydelsefullt att medverkar i denna typ av satsningar, inte minst för att kunna påverka synen inom på frågor om personlig integritet i patientjournaler m.m. 5.4.5 Funktionshindrade och äldre -------------------------------------------------------------------- | Förutsättningarna för att genomföra ett IT-program med inriktning| | på att främja funktionshindrades samt äldre personers användning| | av IT skall prövas. | | Regeringen avser att uppdra åt att i samråd| | med berörda myndigheter och organisationer utveckla programmet | | och lämna förslag till finansiering. | | Regeringen kommer att lägga förslag om | | radio och TV i allmänhetens tjänst 1997 - 2001. En utgångspunkt är| | härvid att det ingår i public service-uppdraget att ta ett | | stort ansvar för att funktionshindrades intressen tillgodoses. Om alla människor skall kunna dra nytta av IT:s möjligheter och delta i informations- och kunskapssamhället fordras att kraven på tillgänglighet och användbarhet uppmärksammas och tillgodoses. Detta gäller i synnerhet för människor med funktionshinder och ofta också äldre. Rätt använd kan IT skapa helt nya förutsättningar för att uppnå målet för handikappolitiken; full delaktighet och jämlikhet. Om dessa aspekter inte tillgodoses finns å andra sidan en risk för att klyftorna i samhället ökar. För personer med svåra funktionshinder, bl.a. synskadade, döva, svårt rörelsehindrade och talskadade, har IT inneburit helt nya möjligheter att leva aktivt och självständigt. Livskvaliteten för dessa människor har ökat väsentligt. För att ta tillvara den stora potential som IT innebär för funktionshindrade och äldre bör ett samlat grepp tas över området i ett särskilt IT-program. Det är väsentligt att programmet utformas utifrån ett helhetsperspektiv och att alla de aktörer som verkar inom området involveras. Det är angeläget att den kunskap som finns inom handikapprörelsen tas tillvara i detta sammanhang. Frågor om handikapp och IT behandlades vid en workshop anordnad av bl.a. . har överlämnat en rapport med deltagarnas slutsatser till regeringen. Regeringen avser att uppdra åt att i nära samverkan med övriga aktörer utarbeta ett förslag till IT-program med inriktning på funktions- hindrade och äldre personer. I uppdraget skall ingå att föreslå handlingslinjer och åtgärder, att kostnadsberäkna förslagen samt att lämna förslag om finan- siering. Förutsättningen för att programmet skall genomföras är att regeringen finner det möjligt att få fram medel genom en omprioritering av de resurser som sammantaget anslås för IT-satsningar i denna proposition eller att finansiering kan ske genom externa medel. Programmet bör bl.a. innefatta följande områden: IT skapar nya förutsättningar för undervisningen t.ex. genom läromedel i elektronisk form eller självständig sökning i databaser. Det är angeläget att funktionshindrade elever fullt ut kan använda dessa möjligheter och att t.ex. skoldatanät görs tillgängliga även för synskadade elever.Elektroniska läromedel eller s.k. läromedia kan också vara till stor nytta för elever med grava rörelsehinder, dövhet eller med synskador. I den specialpedagogiska undervisningen får IT allt större betydelse. Det finns behov av att vidareutveckla den speciella pedagogik som krävs för att använda IT i undervisningen liksom att öka kompetensen hos lärarna på detta område. Datorer med särskilda anpassningar gör det numera möjligt för personer med funktionshinder att självständigt sköta kvalificerade arbeten. Valmöjligheten i fråga om yrkesinriktning har ökat. En fortsatt utveckling bör ske på detta område. Nya grupper bör kunna erbjudas lösningar som underlättar för dem att fungera i arbetslivet såsom personer med läs- och skrivsvårigheter eller utvecklingsstörning. Det är också här angeläget att förbättra den generella tillgängligheten till IT-systemen. Utöver att ge funktionshindrade tillgång till nya former av kultur skapar IT möjligheter till kulturaktiviteter som varit svåra att utföra. Det kan t.ex. vara mediaverkstäder för funktionshindrade, program för egen skapande konstnärlig verksamhet på datorn eller för att komponera och spela egen musik. Det kan också handla om att över nätet kunna hämta hem och läsa en bok eller att kommunicera med andra över t.ex. Internet. För funktionshindrade finns redan flera textbaserade digitala system, där texten ligger lagrad på diskett eller annat datormedium. Talboks- och har bl.a. anpassat tekniken för läshandikappade och utvecklat en prototyp till en digital talbok - (Digital ). Eftersom detta är det enda digitala talbokssystemet i världen kan det komma att bli standard för alla talboksbibliotek och producenter. Inom ramen för statens stöd till radio- och kassettidningar för synskadade kan även tidningar för synskadade överföras digitalt. IT-utvecklingen ger möjlighet att utveckla nya tjänster på kultur- och fritidsområdet till stöd för de funktionshindrade. Datorstöd i boendet kan öka äldre och funktionshindrade personers själv- ständighet och oberoende. För många handikappgrupper underlättas boendet avsevärt genom att olika funktioner kan utföras automatiskt eller fjärrstyras. Tillgång till trygghets- och larmfunktioner är särskilt viktigt. Rehabilitering liksom vård och omsorg i hemmet kommer också att kunna underlättas med hjälp av IT. Det är väsentligt att den generella tillgängligheten inom olika samhällsområden görs så hög som möjligt. Därmed minskar behovet av särlösningar, som ofta är väsentligt dyrare. I enlighet med den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen är det ett ansvar för den som anordnar en verksamhet att se till att kravet på tillgänglighet tillgodoses. Utöver generell tillgänglighet fordras att särskilda IT-produkter och metoder för funktionshindrade kan fortsätta att utvecklas. Genom IT-utvecklingen har tillgången till information ökat explosionsartat. Från demokratisk synpunkt är det viktigt att även funktionshindrade personer kan ta del av informationsutbudet. Regeringen kommer att lägga förslag om en radio och TV i allmänhetens tjänst 1997 - 2001. En utgångspunkt är härvid att det ingår i public service-uppdraget att ta ett stort ansvar för att funktionshindrades intressen tillgodoses (se avsnitt 5.4.2). -------------------------------------------------------------------- | IT ger ett viktigt stöd för miljöarbetet. Den nya miljöpolitiken| | bygger på decentralisering och sektorsansvar dvs. att omsorgen | | om miljön skall genomsyra hela samhället och att ansvaret för att| | genomföra de miljöpolitiska målen förs ut och integreras i de | | verksamheter och samhällssektorer där miljöproblemen uppstår. En| | väl fungerande informationsförsörjning och avancerad IT är en av| | grundförutsättningarna för genomförandet av denna politik. IT har använts i olika delar av miljöarbetet och utgjorde tidigt ett medel för att nå de miljöpolitiska mål som främst var inriktade mot att nedbringa punktutsläpp av olika slag. har det skett en kontinuerlig utveckling av miljödatabaser med information om miljöfarliga verksamheter och deras utsläpp. Dessa databaser utgör ett viktigt instrument i den miljöövervakningsverksamhet som syftar till att beskriva miljösituationen i form av utsläpp, belastning, m.m. och som ligger till grund för beslut om åtgärder samt uppföljningen och bedömningen av miljöhotens utveckling och effekterna av vidtagna åtgärder. I takt med att de stora, koncentrerade utsläppen och punktvisa föroreningarna av miljön har kunnat bringas under större kontroll har miljöarbetet allt mera inriktats mot att komma till rätta med den omfattande samlade miljöbelastning som orsakas av många små och spridda föroreningskällor. Miljöproblemen kännetecknas således allt mer av att det är många som bidrar till problemen och att det också är många som drabbas. Effekterna är dessutom ofta storskaliga och mycket komplicerade att åtgärda eftersom de är invävda i samhällsorganisationen och samhällsutvecklingen i stort. För att nå miljöpolitikens mål om en långsiktigt hållbar utveckling kan vi därför inte längre förlita oss enbart till miljömyndigheternas arbete. I stället måste alla ta ett ökat ansvar för miljön. Det gäller såväl enskilda medborgare som företag och myndigheter inom olika samhällssektorer. Var och en måste känna ett ansvar för miljöfrågorna i sin omgivning och närmiljö och inom sina verksamhets- och samhällsområden. Detta kräver ett växande eget miljöengagemang hos alla berörda som miljömyndigheternas arbete mera inriktas på att tillhandahålla stöd, följa upp och utvärdera resultaten samt att vid behov samordna och driva på arbetet. Det blir också allt tydligare att välinformarede konsumenter kan utgöra en stor kraft i miljöarbetet. Regeringen har mot denna bakgrund givit Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) i uppdrag (dir.195:104) att utarbeta förslag till en samlad strategi för användningen av IT inom miljöområdet. Miljövårdsberedningen skall bl.a. lämna förslag om hur informationsutbyte och informationsförmedling kan utvecklas samt hur utnyttjande, tillgänglighet och utbyte av miljödata kan samordnas och effektiviseras. Det ingår även i uppdraget att lägga fram förslag om utvecklingen av ett konferenssystem för dialog och debatt om miljömål och miljöpolitik. Utan att föregripa resultaten av Miljövårdsberedningens arbete är det regeringens bestämda uppfattning att den nya miljöpolitiken förutsätter en ökad tillgänglighet till miljöinformationen och nya former för att sprida goda exempel i miljöarbetet. Ett svenskt miljönätverk via Internet riktat till såväl offentligt som ideellt miljöarbete, till forskare, skolungdom, bibliotek m.fl. kan ge intressanta utvecklingsmöjligheter. Den verksamhet som Miljövårdsberedningen redan påbörjat när det gäller att utnyttja CD-romteknik för miljöinformation också av intresse i detta sammanhang. Det är enligt regeringens mening ett exempel på hur information och material som tas fram som ett led i den ordinarie offentliga utredningsverksamheten kan vidareförädlas och utnyttjas som medborgarinformation, läromedel m.m. och skapa ett högkvalitativt innehåll i samhällets gemensamma informationsbas. -------------------------------------------------------------------- | Det finns goda förutsättningar för att den ökade användningen av IT| | skall få övervägande positiva konsekvenser för miljön. Den snabbt| | ökade efterfrågan på elektronikprodukter är emellertid också | | förknippad med betydande miljöproblem. För att förhindra att IT-| | utvecklingen leder till miljöskador och resursslöseri är det | | angeläget att användningen av elektroniken anpassas till de krav| | som måste ställas i ett kretsloppssamhälle. IT:s betydelse för att kunna bedriva ett effektivt miljöarbete torde vara oomtvistat. Den nya teknikens indirekta effekter på miljömålen är mera svårbedömda eftersom de kan förväntas komma att inrymma mycket genomgripande förändringar i människors levnadsförhållanden och samhällsorganisationen i stort. En ökad användning av datoriserade system för övervakning, styrning och reglering av komplicerade processer kan innebära betydande miljöfördelar. Det gäller t.ex. på energiområdet där man länge arbetat med sådana system. Även när det gäller styrning av bl.a. värme- och ventilationssystem och i samband med trafikledningssystem av olika slag skapar tekniken nya möjligheter. Det är angeläget att dessa styrsystem kan vidareutvecklas ur miljösynpunkt. Det samlade utfallet från miljösynpunkt av IT:s mera storskaliga effekter på arbets- organisationen m.m., där tekniken exempelvis kan tänkas ge nya möjligheter att ersätta resande genom distansarbete, videokonferenser etc. är fortfarande osäkert. Det finns olika hypoteser om hur en ökad IT-användning kan tänkas påverka resmönstren och ett vanligt antagande är att det kortväga resandet kan komma att minska men ersättas av ett mera frekvent långväga resande. Vilken riktning utvecklingen tar är emellertid i hög grad resultatet av vårt eget val och det bör finnas en betydande potential när det gäller att minska miljöbelastningen från transporterna genom en medveten användning av IT. Det ingår i (K 1995:01) uppdrag att pröva dessa möjligheter och även Miljövårdsberedningen skall studera IT:s miljöeffekter inom olika samhällssektorer. En ökad IT-användning leder också till en ökad omsättning av elektronik som kan innebära särskilda risker för miljön. Omsättningshastigheten på varor och produkter inom IT-området är mycket hög till följd av den snabba tekniska utvecklingen, vilket leder till att det uppkommer betydande problem vid omhändertagandet av uttjänta produkter. återvinns elektronikskrot genom frivillig deponering. Inom IT-branschen arbetar vissa större företag med egna återvinningssystem där merparten av produkterna återvinns. Svenska IT- företagens organisation, SITO, startade ett återvinningssystem för elektronikskrot för sina medlemsföretag. Det finns emellertid även miljöproblem i samband med tillverkningen och användningen av produkterna som bl.a. yttrar sig i en omfattande kemikalieanvändning och utsläpp av metaller, giftigt organiskt material, lösningsmedel och andra kemiska föreningar. För att förhindra att IT- utvecklingen leder till miljöskador och resursslöseri är det enligt regeringens mening av största vikt att de varor och produkter som utnyttjas kan fogas in i de krav som måste ställas i ett kretsloppssamhälle. Kretsloppsdelegationen har därför fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till producentansvar för elektronik. Förslaget kommer att redovisas . -------------------------------------------------------------------- | och länsstyrelsernas gemensamma strategi för | | uppbyggnad av miljödatabaserna lägger en god grund för | | ytterligare utveckling av IT-användning inom miljöområdet. En | | fortsatt decentralisering av miljöansvaret kräver dock att fler | | aktörer ansluter sig till denna strategi. Särskilt viktigt är det| | att kommunerna involveras i utvecklingsarbetet. | | En kvalitetsdeklaration av miljödata och miljödatabaser bör över-| | vägas. | | Miljödatacenter i kommer att utgöra en allt viktigare | | resurs i såväl nationellt som internationellt miljöarbete. | | bör med utgångspunkt i denna verksamhet ha som målsättning| | att spela en ledande roll när det gäller att tillhandahålla, | | utveckla och analysera digitala databaser för lägesbestämd miljö-| | information. En bärande idé i den nya miljöpolitiken är som nämnts att många olika aktörer skall vara delaktiga i miljöarbetet. Detta kräver emellertid ett intensivt informationsutbyte och miljöpolitikens beroende av en väl fungerande informationsteknik accentueras därmed ytterligare. Inte minst en decentraliserad hantering av miljödata ställer stora krav på samordning och standardisering för att verksamheten skall kunna drivas på ett rationellt sätt. och länsstyrelserna har utvecklat ett gemensamt system (NEXT) som är anpassat till de nya krav som ställs på miljöarbetet och som ligger till grund för utvecklingen av nya miljödatabaser. Genom detta nya system har enligt regeringens uppfattning grunden lagts till en ytterligare utveckling av IT- användning inom miljöområdet. En fortsatt decentralisering av miljöansvaret kräver dock att fler aktörer ansluter sig till det koncept som och länsstyrelserna utvecklat. Enligt regeringens mening är det särskilt viktigt att kommunerna involveras i utvecklingsarbetet eftersom kommunerna spelar en allt mer central roll i insamlingen av de grundläggande data som bildar basen för hela miljöarbetet. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att verka för detta. En allmänt ökad tillgång på miljödata i digital form i kombination med ett växande antal databaser, dataproducenter och datakällor samt de ökade möjligheter och behov av att kombinera data med olika ursprung som detta medför, innebär att det kan bli nödvändigt att överväga någon form av kvalitetsdeklaration av miljödata. Syftet med en sådan kvalitetsdeklaration skulle vara att säkerställa att data är insamlade, bearbetade och presenterade enligt fastställda rutiner för att undvika att undermålig information sprids och används eller att informationen förvanskas eller används på ett missvisande sätt. Regeringen kommer att ge i uppdrag att i samverkan med utarbeta ett förslag till utformningen av en sådan kvalitetsdeklaration av miljödata och miljödatabaser. Aktuell och tillförlitlig information som beskriver miljön ur olika aspekter är ett gemensamt intresse för alla aktörer i miljöarbetet.