prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — 1993 1994 1993 1994 1993 19941993 Summa tillgångar544548 -66 -58 2162 2144 Summa skulder 3 14 2495 2395 Nettoför- mögenhet/ Kapital 541 534 -66 -58 -333 -251 -341 -228 5.1.2Regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser () och dess revisorer granskar och avger revi- sionsberättelser för myndigheter, stiftelser, bolag och andra organisationer. RRV har medverkat i revision av cirka 400 organisationer, varav 260 myndigheter. Revisionen kan föranleda kritik av varierande grad. Den allvarligaste formen av kritik innebär att revisionsobjektet erhåller revisionsberättelse med invändning. Om en myndighet erhåller revisionsberättelse med invändning skall myndigheten till regeringen redovisa de åtgärder myndigheten avser att vidta med anledning av invändningen. I de fall revisionens iakttagelser är av sådan art att de bör komma myndighetens ledning och styrelse tillkänna avger RRV s.k. revisionsrapporter. Myndigheternas styrelser är ålagda att besluta om åtgärder med anledning av RRV:s revisionsrapporter. Granskningen har resulterat i 15 revisionsberättelser med invändning, varav en berättelse avser ett aktiebolag och övriga avser myndigheter. Detta innebär en märkbar förändring i förhållande till föregående budgetår då 31 revisionsberättelser med invändning avlämnades. De senaste tre årens utveckling med ökning av antalet invändningar har således brutits. Även antalet revisionsrapporter till de granskade organisationernas styrelser har minskat. gör i princip motsvarande årliga revision av departementen inklusive utrikesförvaltningen, , RRV samt . Revisionskontorets granskning har inte föranlett någon invändning. En utgångspunkt för regeringens beredning av revisionens iakttagelser är att ineffektiv användning och/eller bristfällig redovisning av statliga medel inte kan accepteras. Det primära ansvaret för att påtalade brister och missförhållanden åtgärdas ligger hos organisationernas ledning. I det följande lämnas en redogörelse för vilka bedömningar regeringen gör med anledning av revisionens iakttagelser samt vilka åtgärder regeringen, inom ramen för sitt kontroll- och styrningsansvar, har vidtagit eller avser att vidta för att undanröja påtalade brister. Åtgärder med anledning av brister av principiell natur Frågor av generell karaktär Det faktum att antalet revisionsberättelser med invändningar har halverats och antalet avlämnade rapporter till de granskade organisationernas styrelser har minskat med ett fyrtiotal i förhållande till föregående år tyder på att det har skett förbättringar inom det ekonomiadministrativa området. Många myndigheter har lagt ned ett omfattande arbete på att förbättra sina administrativa rutiner. Brister kvarstår dock fortfarande och RRV har i sina revisionsrapporter riktat allvarlig kritik mot de granskade organisationerna. Flera av de rapporter som har avlämnats avseende /95 behandlar frågor som kan föras tillbaka på bristande intern kontroll eller brister i ledningarnas förvaltning inom granskade myndigheter och andra organisationer. Mot bakgrund av de senaste årens omfattande delegering av eko- nomiadministrativa befogenheter från statsmaktsnivå till myndighetsnivå anser regeringen att det är av största vikt att respektive myndighetsledning tar ansvar för styrning och uppföljning samt ser till att rutiner och organisa- toriska förhållanden är så ordnade att god intern kontroll kan upprätthållas inom myndigheten. Som ett led i arbetet med att stärka de interna kontrollfunktionerna inom myndigheterna har regeringen genom förordning (1995:686) beslutat att större myndigheter skall inrätta intern revision . RRV har emellertid uppmärksammat regeringen på att samtliga berörda myndigheter ännu inte har efterlevt regeringens beslut. I sammanhanget nämns särskilt myndigheter inom högskoleområdet. Regeringen ser allvarligt på de av revisionen uppmärksammade bristerna beträffande internkontrollen och kommer att påtala vikten av att intern revision etableras inom berörda myndigheter. Det statsfinansiella läget inskärper vikten av att så kostnadseffektivt som möjligt tillvarata statens intressen. RRV har återigen framfört att det enligt verkets bedömning föreligger ett behov av effektivare kontroll inom myndighetsområden som hanterar stora medelsflöden avseende transfereringar och uppbörd. Med effektivare kontroll avses att det skall finnas rutiner som säkerställer att olika typer av bidrag och stöd endast utbetalas till dem som är berättigade till bidrag och då med rätt belopp. I sin rapport om fusk och systembrister i välfärdssystemen har RRV konstaterat betydande brister i detta avseende. I rapporten uppskattas omfattningen av fusk, överutnyttjande och systembrister i granskade system uppgå till (RRV dnr 1995:32). Regeringen delar RRV:s bedömning att det föreligger ett behov av att förstärka kontrollrutinerna och kraven kring statlig bidrags- och stödverksamhet. Som framgått av kapitel 4 avser regeringen att avsätta särskilda medel för att stärka kontrollfunktionen i staten. Ramen uppgår till för att därefter öka. En förutsättning för att kontrollverksamheten i staten skall kunna fungera effektivt är att ansvarsförhållandena är tydliga i de fall flera myndigheter eller organisationer är engagerade i bidrags- eller stödverksamhet. RRV har uppmärksammat regeringen på att det i vissa fall föreligger oklarheter beträffande hos vilken part ansvaret ligger. Regeringen har för avsikt att i förekommande fall på ett tydligare sätt klargöra ansvarsförhållandena mellan berörda parter. RRV har återigen fört fram att små myndigheter har svårt att prestera en tillförlitlig redovisning och upprätthålla godtagbar ekonomiadministrativ kompetens. I föregående års kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil. 1) nämndes bl.a. att RRV hade uppmärksammat att särskilt de mindre myndigheterna uppfattar regelverket om kapitalförsörjning som betungande i förhållande till den verksamhet som bedrivs. Regeringen har fr.o.m. infört bestämmelser i kapitalförsörjningsförordningen (1992:406) som bör innebära lättnader beträffande myndigheternas låneadministration. Även vid översyn av förordningar i övrigt kommer de små myndigheternas speciella förhållanden att beaktas. RRV har även påtalat att vissa ekonomiadministrativa brister hos myndigheterna ibland beror på otydliga eller felaktigt utformade regeringsbeslut som vanligtvis rör undantag från gällande regelverk. För att komma tillrätta med dessa problem kommer särskilda utbildningsinsatser på det ekonomiadministrativa området att genomföras inom med början innevarande år. RRV har vidare påvisat problem förknippade med avgiftsfinansierad verksamhet. Bland annat föreligger vid blandfinansierad verksamhet en risk att anslagsfinansierad verksamhet subventioneras med avgifter eller vice versa. Vidare redovisar många myndigheter avgiftsfinansierad verksamhet under anslag på ett felaktigt sätt vilket bland annat försvårar uppföljningen av de av fastlagda sparkraven på statlig konsumtion. Regeringen har för avsikt att se över den avgiftsfinansierade verksamheten. En arbetsgrupp har bildats med representanter för och med uppgift att överväga åtgärder för att komma tillrätta med bl.a. av revisionen identifierade brister. infördes ett generellt system för räntebeläggning av de medel som myndigheterna disponerar i den egna verksamheten. Räntekontomodellen skall i princip vara neutral, dvs. varken medföra positiva eller negativa finansiella effekter för myndigheterna som kollektiv. RRV har påtalat att många myndigheter redovisar stora belopp som anslagssparande respektive utgående reservation och att flertalet myndigheters likviditet är god. Många myndigheter redovisar därför betydligt större belopp som ränteintäkter än som räntekostnader. Regeringen kommer med anledning av de iakttagelser som gjorts att genomföra en översyn av räntekontomodellen. Regeringen avser att bättre ta tillvara de statsfinansiella aspekterna i räntekontomodellen. RRV konstaterar att det är nödvändigt med en anpassning av resultatstyrningen till de särskilda förhållanden som råder vid respektive myndighet. Den anpassning verket anser vara nödvändig avser t.ex. målformuleringar, återrapporteringskrav eller rapporteringens periodicitet för vissa små myndigheter. Regeringen har påbörjat en översyn av förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning och en ny förordning beräknas träda i kraft . RRV:s iakttagelser kommer att beaktas i detta arbete. Den nya förordningen kommer att avspegla ett synsätt som innebär att anpassningar kan göras till de särskilda förhållanden som råder vid olika myndigheter. I likhet med föregående år har RRV tagit upp frågor kring styrningen av statlig verksamhet som bedrivs i annan form än myndighetsform. I pågår inom ramen för en interdepartemental arbetsgrupp ett arbete som syftar till att åstadkomma en mer samordnad och effektiv ägarförvaltning av de statliga bolagen. Ett led i detta arbete har redovisats i propositionen Aktiv förvaltning av statens företagsägande (prop. 1995/96:141). Förutsättningarna för att utveckla en mer aktiv statlig ägarroll kommer att studeras vidare. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga senast . Till följd av medlemskap i har betydande insatser gjorts vid berörda myndigheter för att implementera administrationen av medel från EG:s budget. RRV pekar i sin rapport på att det i flera avseenden finns svårigheter att upprätthålla en tillfredsställande standard på den interna kontrollen vid ett flertal av de berörda myndigheterna. Till en del torde de brister RRV uppmärksammat kunna hänföras till bristande erfarenhet av EG:s regel- och kontrollsystem, men också av bristande medvetenhet om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att hantera de risker som dessa medelsflöden utsätts för i form av fusk, fel och misstag. Den av regeringen inrättade delegationen för samverkan mellan berörda myndigheter och departement för nationella åtgärder för att bättre bekämpa bedrägerier, missbruk och annan oegentlig hantering och användning av EU-relaterade medel, bör till en del kunna överbrygga detta. För att försäkra sig om att EG:s medel används kor- rekt är det väsentligt att ansvariga myndigheter kan kontrollera att villkoren för bidragen eller betalningarna är uppfyllda, bland annat genom kontroller på plats hos slutmottagaren. (dir. 1995:142) undersöker bl.a. möjligheterna att införa kontroller för att säkerställa att bidrag inte felaktigt ges till företag på grund av att myndigheter saknar kännedom om misskötsamhet, olagligt beteende eller liknande förhållanden. Utredningen skall redovisa sitt arbete senast . Inom övervägs en lagreglerad rätt för RRV att, i likhet med EU:s revisionsrätt liksom RRV:s motsvarighet i , utföra granskning hos slutmottagare eller motsvarande för att därigenom kunna verifiera att EU:s medel administrerats och använts korrekt och säkert i . Vissa frågor inom några departementsområden Inom verksamhetsområde har RRV liksom tidigare uppmärksammat regeringen på att bristen på helhetssyn inom rättsväsendet medför risk för ineffektiv styrning och bristfälligt resursutnyttjande. Regeringen tillsatte en särskild utredare som skulle utreda frågor om en samlad resultatredovisning för det kriminalpolitiska området. Uppdraget redovisades och en försöksverksamhet med en samlad resultatredovisning för rättsväsendet kommer att genomföras (Rättsväsendets resultat - så kan det redovisas, SOU 1995:136). En samlad resultatredovisning bör ge bättre förutsättningar för effektivt resursutnyttjande och effektiv styrning av rättsväsendet. Vidare har RRV ånyo uppmärksammat regeringen på betydelsen av en samlad syn på informationsförsörjningen inom rättsväsendet. Den s.k. (Ju 1994:09) föreslår i betänkandet IT och verksamhetsförnyelse inom rättsväsendet att en ny myndighet skall inrättas med uppgift att svara för den övergripande samordningen av rättsväsendets informationsförsörjning (SOU 1995:32). Enligt regeringens uppfattning bör emellertid en sådan samordning kunna organiseras av berörda myndigheter inom ramen för deras ordinarie verksamhet. De berörda myn- digheterna inom rättsväsendet har därför fått i uppdrag att lämna förslag till en strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till och fastställa i vilken utsträckning den föreslagna strategin skall läggas till grund för den fortsatta samordningen. Regeringen kommer då också att fastställa mål för den fortsatta verksamheten. Av principiellt intresse är RRV:s iakttagelser om entledigande av personal i samband med sammanslagningen av myndigheterna SIDA, BITS, SAREC, och Styrelsen för u-landsutbildning inom verksamhetsområde. RRV är kritisk till utformningen av de avgångsvederlag eller retroaktiva löner som utbetalats i samband med entledigande. Regeringen anser att frågan är av stor principiell vikt. Med anledning av RRV:s iakttagelser har en diskussion inletts mellan , och . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. RRV har vidare granskat långfristiga garantigivning och därvid haft synpunkter på bl.a. riskspridningen och på hur samhällsintresset beaktas. Dessa frågor är under beredning inom . RRV har lämnat revisionsberättelse med invändning avseende två myndigheter inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde (Försvarsmakten och , se nedan). Föregående budgetår lämnades invändning för sju myndigheter. Den positiva utvecklingen kan hänföras till att myndigheterna generellt har ökat sin ekonomiadministrativa kompetens samt att de omfattande omstruktureringar som berörde flera myndigheter inom området nu är genomförda. konstateras dock ett behov av att ytterligare förbättra styrning, kontroll och redovisningssystem för vissa myndigheter. Beträffande Överstyrelsen för Civil Beredskap (ÖCB) har RRV uppmärksammat regeringen på att ÖCB:s medel avseende beredskapslager har ökat till följd av utförsäljningar som inte inneburit motsvarande återinvesteringar. Regeringen avser därför att fatta beslut om att skall inlevereras till statskassan. RRV har funnit att generella brister och systemfel hindrar effektiviteten i vissa bidragssystem inom verksamhetsområde. Vidare bör enligt RRV statens kontrollmöjligheter förbättras. RRV anser också att kraven bör skärpas på resultatstyrning och tillsyn över hur gällande regler tillämpas och utvecklas. bedriver i samverkan med ett omfattande arbete för att komma till rätta med problemen. Regeringen har lagt fram ett förslag till om regelförändringar vad gäller bostadsbidrag innefattande åtgärder för ökad kostnadskontroll och minskade utgifter (prop. 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag). Vidare avser regeringen att lämna en proposition till om ändring av reglerna för samhällsstöd till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. Regeländringarna syftar till att uppnå bättre fungerande bidragssystem jämte kostnadsminskningar. Mot bakgrund av ett uppdrag till RRV som redovisats i tre särskilda rapporter (RRV 1995:32, RRV 1995:33 och RRV 1995:34) bedrivs utöver de ovan redovisade systemförändringarna ett arbete med att ta fram åtgärder för att komma till rätta med fusk och överutnyttjande inom förmånssystemen. I detta sammanhang kan framhållas att det pågår en översyn av registerlagregleringen i enlighet med vad som anfördes i regeringens proposition 1995/96:128 om bl.a. vissa registerfrågor inom socialförsäkringsadministrationen. Avsikten är bl.a. att bättre ta tillvara ADB-tekniken för kontroll- och uppföljningsändamål. Härvid är dock avvägningen mellan rättssäkerhet, administrativ effektivitet och skydd för den personliga integriteten av stor betydelse. Frågan rörande skärpta krav på resultatstyrningen och tillsynen över regeltillämpningen har studerats i samverkan mellan , och . Arbetet har delvis skett mot bakgrund av att RRV lämnade revisionsberättelse med invändning avseende årsredovisning för /94. Innehållet i årsredovisningen för /95 utgör emellertid ett betydligt bättre underlag för styrning av socialförsäkringsadministrationens verksamhet än tidigare årsredovisningar. Utvecklingsarbetet fortsätter alltjämt. I sammanhanget kan noteras att den pågående utredningen om socialförsäkringsadministrationens organisation kommer att redovisa sitt uppdrag . Beträffande verksamhetsområde har RRV uppmärksammat regeringen på behovet av åtgärder för förstärkt riskkontroll inom verksamhetsområde. Enligt RRV är det framför allt angeläget att riskkontrollen förstärks inom avdelningen utlandsmarknad, delvis till följd av den omfattande volymtillväxten i avdelningens derivatportfölj . Regeringen anser det vara av hög prioritet att vidtar åtgärder som säkerställer god intern kontroll inom hela verksamhetsområde. Som ett led i detta arbete har en omorganisation av genomförts. Dessutom implementeras ett nytt finansadministrativt system. Regeringen kommer fortlöpande bevaka att även andra åtgärder vidtas som leder till skärpt riskkontroll. RRV har vidare föreslagit att ansvar för samordningen mellan skatteförvaltningen och exekutionsväsendet skall anges i instruktionerna för dessa förvaltningar. För att indrivningsarbetet skall kunna bedrivas effektivt är det av stor vikt att kronofogdemyndigheterna och skattemyndigheterna samverkar på ett rationellt sätt. (dir. 1993:22) kommer att lägga fram ett förslag om införande av ett system med så kallade skattekonton. Om förslaget genomförs kommer bl.a. kravet på återrapportering till skattemyndigheterna under indrivningsarbetet att förändras. Enligt regeringens mening bör frågan om en närmare reglering av samordningen mellan skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna övervägas i samband med utredningens förslag. Inom verksamhetsområde har RRV på flera punkter uppmärksammat att det finns brister i () interna styrning, kontroll och uppföljningsverksamhet. 1 under anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för bl.a. tillfälliga personalförstärkningar. Under /95 fick högst användas för detta ändamål. Mot bakgrund av överskridande på berörd anslagspost (se nedan) omfördes efter räkenskapsårets utgång utgifter för till anslaget A 1. förvaltningskostnader med motiveringen att det i första hand är förvaltningsanslaget som skall belastas med personalkostnader. Effekten av förfarandet blev att det redovisade överutnyttjandet av anslagsposten 1 under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev lägre än det annars skulle ha blivit. Denna redovisningsprincip tillämpades dock inte i föregående årsredovisning. RRV ifrågasätter förfaringssättet men förutsätter att principen skall tillämpas framöver. Regeringen anser att det inträffade ytterligare förstärker bilden av att uppföljningen och den interna styrningen inte fungerar tillfredsställande inom AMV. Avsikten med personalförstärkningsramen är att, under vissa förutsättningar, möjliggöra en personalstyrka vid arbetsförmedlingen utöver vad förvaltningsanslaget medger. Någon generell utbytbarhet mellan medlen för tillfälliga personalförstärkningar och medlen på förvaltningsanslaget finns inte. Det är inte acceptabelt att med hjälp av redovisningsteknik undvika överskridanden av ett anslag eller en anslagspost. Regeringen förutsätter att AMV i redovisningen särskiljer medlen från de två anslagen på ett korrekt och konsekvent sätt. Vad gäller tillsynen av arbetslöshetskassorna konstaterar RRV att allt färre ärenden granskats . Regeringen har uppmärksammat på de bristande resurserna inom tillsynsverksamheten och AMV har för innevarande budgetår tilldelats ytterligare medel för tillsynsverksamheten. Regeringen avser att följa upp hur dessa medel utnyttjas. RRV förordar en samordning inom internrevisionsfunktionen vid AMV. ( ) har lämnat ett förslag till regeringen om en centralisering av internrevisionsfunktionen. Regeringen kommer att ta ställning till detta förslag i samband med översynen av AMV:s framtida organisation. Beträffande internkontrollen i bidragshanteringen har RRV särskilt uppmärksammat säkerheten i bidragshantering av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finansieras genom nedsättning av arbetsgivares sociala avgifter. Det handlar främst om utbildningsvikariat. RRV har på regeringens uppdrag lämnat förslag till åtgärder för att få till stånd effektiv kontroll och rättvisande ekonomisk redovisning samt förbättrad uppföljning inom området. Regeringen ser över samtliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kommer att ta ställning till förslaget i detta sammanhang. Arbetet inom AMV med att förbättra styrning, uppföljning och kontroll kommer kontinuerligt att bevakas från regeringens sida bl.a. inom ramen för en arbetsgrupp med representanter för AMS och . RRV har tidigare påtalat att myndigheter inom vissa verksamhetsområden har bildat stiftelser och köpt bolag utan regeringens tillstånd. Med anledning av ställningstagande när det gäller former för statlig verksamhet har regeringen beslutat att samtliga statliga universitet och högskolor inom verksamhetsområde skall ompröva sina nuvarande engagemang i bolag, stiftelser och andra associationer samt pröva huruvida eventuella ansökningar om nya engagemang skall vidhållas. Ett liknande beslut har fattats inom verksamhetsområde beträffande länsstyrelserna. Vid RRV:s granskning av lärares arbetstid och övertimmar har framkommit att schablonmässiga beräkningsgrunder använts och att beräkningar på icke avtalsenliga grunder har förekommit, vilket medfört att övertidsersättning har utbetalats med felaktiga belopp. Vidare har RRV granskat lärares bisysslor och avlämnat en rapport. Regeringen har tillsatt en utredning som har till uppgift att utreda tjänsteorganisationen för lärare vid statliga universitet och högskolor (dir. 1996:3) som bl.a. skall behandla dessa frågor. har också i skrivelser till högskolorna redogjort för gällande bestämmelser samt rektorernas ansvar. Många myndigheter inom verksamhetsområde har problem med att upprätthålla en jämn och hög nivå på kontrollen av de statliga medlen. Regeringen har fr.o.m. /95 ålagt universitet och högskolor att inrätta intern revision. RRV har funnit att flera högskolor inte har vidtagit några åtgärder för att efterkomma bestämmelserna. Vid några högskolor har åtgärder vidtagits men verksamheten har ännu inte kommit igång. Regeringen ser mycket allvarligt på att högskolorna inte har följt kravet på inrättande av internrevision. De högskolor som inte har följt kravet skall enligt ett särskilt regeringsbeslut inkomma med en redovisning av att internrevision inrättats och att en fastlagd revisionsplan finns. Om detta inte kan uppvisas avser regeringen att aktualisera frågan om styrelsernas sammansättning. Högskolornas årsredovisningar har på grund av vissa brister inte kunnat tjäna som ett fullgott underlag för regeringens styrning. I samband med arbete med att ta in information från högskolorna utifrån de krav som har formulerats i regleringsbrev, högskoleförordningen (1993:100) samt förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor har det vidare - på grund av den bristande enhetligheten i efterlevnaden av föreskrifterna - visat sig vara svårt att göra de sammanställningar som krävs. Regeringen har uppmärksammat behovet av att ytterligare öka insatserna för att tillse att högskolornas redovisning håller hög kvalitet och är jämförbar mellan högskolorna. Regeringen har med anledning av detta beslutat att ge RRV och ett gemensamt uppdrag att utarbeta kompletterande föreskrifter och råd avseende den ekonomiska redovisningen för universitet och högskolor. I de fall det av projektet framgår att det för uppföljning och styrning på nationell nivå är väsentligt att redovisningen görs på ett likformigt sätt vid samtliga högskolor, skall RRV efter samråd med utfärda kompletterande föreskrifter att gälla fr.o.m . I övrigt skall råd publiceras i lämplig form.