prop · GJ03171 · 1996-01-01 00:00:00 — Däremot får placeringar inte göras i utländska aktier eller motsvarande. För innehav i bolag vars aktier är inregistrerade vid gäller för avvecklingsstyrelsen en gräns på av rösterna i bolaget. Denna regel bör gälla även för sjätte fondstyrelsen. Jämfört med fjärde och femte fondstyrelserna, för vilka gäller en röstbegränsningsregel på , får sjätte fondstyrelsen därmed bättre förutsättningar att äga andelar i mindre företag. innebär den generösare gränsen att andelarna inte behöver bli för små i relation till fondkapitalet. Regeln möjliggör således att små och medelstora företag i större utsträckning kan få ta del av det riskkapital som AP-fonden förser marknaden med. För att uppmuntra investeringar i svenska riskkapitalbolag bör sjätte fondstyrelsen - utan någon röstbegränsning - kunna förvärva börsregistrerade aktier i ett svenskt riskkapitalbolag. Härigenom skapas möjlighet för såväl nytillkommande som redan existerande riskkapitalbolag att förvalta det kapital som ställts till riskkapitalmarknadens förfogande. Riskkapitalbolagens verk- samhet riktar sig företrädesvis till små och medelstora tillväxtföretag genom att bolagen erbjuder dessa företag olika former av riskvilligt kapital. Detta sker vanligtvis i form av direktinvesteringar i kombination med en aktiv medverkan till företagens tillväxt. I tillväxtpropositionen framhölls bl.a. att den ekonomiska tillväxten måste ske utan ökad förslitning av natur och miljö. Vidare uttalades att miljö- argumentet i allt större utsträckning blir en konkurrensfaktor för företagen samt att miljöanpassning av varor, tjänster och produktionsmetoder kan bidra till att stimulera bl.a. ekonomisk tillväxt. Regeringen sade sig eftersträva en ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (prop. s. 18 och 19). Vid investeringar i företag finns därför allt större anledning att göra en bedömning av företagets utvecklingsmöjligheter med hänsyn till nuvarande och förväntade miljökrav. Mot denna bakgrund bör det för sjätte fondstyrelsen, liksom för övriga fondstyrelser, vara välmotiverat att - med iakttagande av de grundläggande målen för sin förvaltning, nämligen att tillgodose kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning - ta miljörelaterade hänsyn vid sina placeringar. Fondstyrelsen bör redovisa i vilken utsträckning - och på vilket sätt - styrelsen har tagit hänsyn till miljöaspekter i sin verksamhet. Sjätte fondstyrelsens förvaltning avser ett belopp på . Detta bör överföras från första-tredje fondstyrelserna efter rekvisition av sjätte fondstyrelsen och som bestäms efter samråd mellan första- tredje fondstyrelserna och sjätte fondstyrelsen. Om styrelserna finner det vara lämpligt kan överföringen - helt eller delvis - ske i form av andra tillgångar än kontanter. Inget bör hindra att tillgångarna överförs i delposter, men de bör vara helt överförda till sjätte fondstyrelsen . Innehållet i 39 § AP-fondsreglementet gör det möjligt för sjätte fondstyrelsen att behålla överförda medel i form av andra tillgångsslag än aktier i avvaktan på att medlen placeras på aktiemarknaden. I sjätte fondstyrelsens förvaltning bör - i överensstämmelse med vad som gällt för avvecklingsstyrelsen - ingå även avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar. Vidare bör sjätte fondstyrelsen tills vidare inte vara skyldig att leverera någon del av avkastningen på de förvaltade medlen till första-tredje fondstyrelserna. I styrelsens förvaltning kommer också att ingå de medel som ännu inte har skiftats ut från avvecklingsstyrelsen. Värdet av dessa medel uppgår till ca . Revision, utvärdering och granskning För samtliga fondstyrelser bör gälla enhetliga regler om revision, utvärdering och granskning. Detta innebär att sjätte fondstyrelsens medelsförvaltning skall granskas av två revisorer, vilka utses av regeringen. Vidare bör sjätte fondstyrelsen, i likhet med övriga fondstyrelser, vara skyldig att göra en utvärdering (resultatuppföljning) av sin placeringsverksamhet, som överlämnas till regeringen med årsredovisningen och revisionsberättelsen. En utvärdering av sjätte fondstyrelsens förvaltning av fondkapitalet bör ingå i den årliga sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar som regeringen överlämnar till . De föreslagna åtgärderna fordrar att ändringar görs i reglementet för Allmänna pensionsfonden. Härvid bör de särskilda regler om avvecklingsstyrelsen som finns i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden tas bort. Eftersom den sjätte fondstyrelsen enligt förslaget skall utgöra en permanent fondstyrelse inom AP-fondssystemet bör det regelverk som fondstyrelsen skall lyda under tas in i AP-fondsreglementet. 6 Placeringsbestämmelserna för första-tredje fondstyrelserna utvidgas Regeringens förslag: Första-tredje fondstyrelsernas möjlighet att placera förvaltade medel i skuldförbindelser i form av direktlån till det svenska näringslivet utvidgas till skuldförbindelser med låg kreditrisk utställda i utländsk valuta.- Fondstyrelserna ges vidare rätt att göra s.k. portföljinvesteringar i svenska och utländska fastighetsbolag och utländska fastighetsfonder. Fondstyrelsernas förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med den skillnaden att fondstyrelsernas förslag inte omfattar portföljinvesteringar i svenska fastighetsbolag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har uttalat sig tillstyrker framställningarna eller lämnar dem utan erinran. förordar att möjligheten att göra portföljinvesteringar i fastighetsbolag även skall kunna avse svenska bolag. framför liknande synpunkter. anser att en utvidgning av möjligheten till såväl fastighetsplaceringar som direktlån i utländsk valuta påkallar överväganden om särskilda begränsningsregler och att kontrollen av storleken på enhandsengagemang resp. på engagemang med likartad exponering bör ses över. Skälen för regeringens förslag: Direktlån i utländsk valuta Första-tredje fondstyrelserna skall huvudsakligen placera förvaltade medel på obligations- och penningmarknaden. Enligt 12 § AP-fondsreglementet får fondmedlen placeras i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Exempel på placeringar med låg kreditrisk är obligationer eller andra skuldförbindelser som getts ut eller garanterats av staten, kommuner eller därmed jämförbara samfälligheter. Placeringar med låg kreditrisk kan även avse s.k. direktlån till bl.a. staten, kommunerna och mellanhandsinstitut. Placeringar med låg kreditrisk får i begränsad omfattning avse skuldförbindelser utställda i utländsk valuta. Sådana skuldförbindelser får nämligen motsvara högst av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Vidare krävs att skuldförbindelserna är föremål för handel på en reglerad marknad. Möjligheten att placera i tillgångar i utländsk valuta infördes genom en ändring i AP-fondsreglementet (prop. 1989/90:27, 1989/90:NU12, rskr. 1989/90:92, SFS 1989:1038). Utöver skuldförbindelser med låg kreditrisk får fondstyrelserna, enligt 12 § AP-fondsreglementet, placera medlen i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Dessa placeringar får inte överstiga av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Sådana skuldförbindelser får inte vara utställda i utländsk valuta. Även de nu nämnda placeringarna kan ske i form av direktlån. För första-tredje fondstyrelsernas placeringar gäller som en allmän förutsättning att fondmedlen skall placeras så att kraven på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande betalningsberedskap och riskspridning samt betryggande säkerhet tillgodoses. I en skrivelse som kom in till (dnr Fi 95/4948) har första-tredje fondstyrelserna hemställt att fondstyrelserna ges en utökad möjlighet att lämna direktlån i utländsk valuta. Enligt fondstyrelserna har den privata sektorns agerande på den internationella kreditmarknaden ökat . Företagens upplåningsbehov och val av valuta styrs bl.a. av deras investeringar och kapitalflöden i olika valutor. Fondstyrelserna har mötts av en ökad efterfrågan på direktlån i utländsk valuta främst från svenska låntagare. Fondstyrelserna har emellertid inte rätt att ge sådana lån. Möjligheten att placera fondmedel i utländsk valuta är begränsad till skuldförbindelser med låg kreditrisk vilka är föremål för handel på en reglerad marknad. Styrelserna anser att denna begränsning är omotiverad mot bakgrund av kreditmarknadens utveckling med ökad internationalisering och nya tekniker för hantering av valutarisk. Det borde därför vara möjligt för fondstyrelserna att också kunna ge direktlån i utländsk valuta till svenska låntagare. En sådan utvidgning innebär inte någon utökad möjlighet för fonden att ikläda sig kreditrisk. Den innebär inte heller att tioprocentskvoten för innehav av skuldförbindelser i utländsk valuta behöver ändras. En utvidgning av fondstyrelsernas rätt att ge direktlån i utländsk valuta till det svenska näringslivet genom att placera medel i skuldförbindelser med låg kreditrisk kan bidra till att ge AP-fonden en ökad avkastning. Den kan vidare komma att förstärka konkurrensen på lånemarknaden. Med hänsyn härtill bör fondstyrelserna få vidgade möjligheter att ge direktlån i utländsk valuta. har anfört att en sådan utvidgning av placeringsreglerna i fråga om direktlån till näringslivet aktualiserar frågan om begränsningar för storleken på enskilda engagemang. Enligt kontoret är det inte nödvändigt att särskilda begränsningsregler förs in i fondens reglemente. Ett sätt att kontrollera exponeringar och system för riskkontroll är att regeringen anger särskilda rapporteringskrav som skall tillgodoses i varje fondstyrelses egen utvärdering av sin förvaltning. För första-tredje fondstyrelsernas placeringar gäller allmänt att fondmedlen skall placeras så att kravet på bl.a. tillfredsställande riskspridning tillgodoses. Detta krav skall givetvis också vara uppfyllt när det gäller fondstyrelsernas placeringar i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Det ankommer därför på första-tredje fondstyrelserna att i sin förvaltning försäkra sig om att riskspridningskravet tillgodoses även i fråga om sådana placeringar i s.k. direktlån utställda i utländsk valuta. En utvidgning av fondstyrelsernas rätt att lämna direktlån till att avse även lån utställda i utländsk valuta innebär ytterligare en verksamhet för fondstyrelserna som kommer att vara förenad med valutakursrisk. För att hantera valutakursrisker åligger det fondstyrelserna att se till att erforderlig kompetens och nödvändiga riskhanteringssystem finns för att på ett betryggande sätt kunna genomföra placeringar i utländska valutor. Portföljinvesteringar i fastighetsbolag m.m Enligt 15 a § andra stycket AP-fondsreglementet får första-tredje fond- styrelserna, för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning av de medel som styrelsen förvaltar, själva eller genom ett bolag som i sin helhet ägs av en fondstyrelse eller av fondstyrelserna gemensamt, förvärva fast egendom eller aktier i ett bolag som har till ändamål att äga eller förvalta sådan egendom (fastighetsbolag). Det sammanlagda marknadsvärdet av en fondstyrelses fastighetsinnehav enligt andra stycket får uppgå till ett belopp som motsvarar högst av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Möjligheten att i placeringssyfte förvärva fast egendom antingen genom direkta förvärv eller indirekt genom förvärv av aktier i ett fastighetsbolag infördes . Reformen motiverades dels med att AP-fonden, mot bakgrund av de anspråk på fondens avkastning som de ökade pensionsutbetalningarna medför, borde få del av den gynnsamma värdeutveckling som placeringar i fastigheter i allmänhet innebär, dels med att de enskilda försäkringsbolagen redan hade denna möjlighet. Bestämmelsen tillkom således för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning av anförtrodda medel (prop. 1987/88:11, NU 1987/88:10, rskr. 1987/88:111, SFS 1987:1326). Eftersom fastighetsinvesteringar innebar ett nytt inslag i placeringsverksamheten och därmed också en ändrad riskprofil begränsades möjligheten på det sätt som beskrivits. Kravet på att samtliga aktier i ett fastighetsbolag måste förvärvas slopades genom en ändring i 15 a § , efter en framställning från första-tredje fondstyrelserna. I propositionen betonades särskilt att aktieinnehavet skall syfta till en långsiktig placering och innebära ett ägarengagemang. Det sades uttryckligen att någon öppning mot portföljinvesteringar inte kunde accepteras. Utifrån dessa utgångspunkter fick en bedömning av fondens syfte med förvärvet och fondens faktiska ställning som aktiv ägare göras (prop. 1988/89:150 bil. 6, 1988/89:FiU30, rskr. 1988/89:327, SFS 1989:512). Första-tredje fondstyrelserna har i en skrivelse som kom in till (dnr Fi 95/2471) hemställt att det görs möjligt för fondstyrelserna att investera i utländska fastigheter genom fastighetsbolag och fastighetsfonder utan de begränsningar som uppställts för motsvarande investering på den svenska marknaden. Fondstyrelserna har därvid framhållit att styrelserna med ett undantag valt att direktäga fastigheter eller heläga dem i bolagsform. Det finns dock enligt styrelsernas uppfattning mycket som talar för att en riskspridning av det utländska ägandet borde ske genom att styrelserna tillåts placera i fonder eller särskilda fastighetsbolag i olika länder. Av motiven till 15 a § framgår att fondstyrelserna är förhindrade att göra portföljinvesteringar i såväl svenska som utländska fastighetsbolag. Bestämmelsen ger i sin nuvarande lydelse inte heller utrymme för placeringar i utländska fonder som äger fastigheter eller aktier i fastighetsbolag. I sin framställning har fondstyrelserna betonat att ett sådant innehav skulle kunna bidra till en ökad riskspridning i placeringarna. En ytterligare fördel som framhållits är att indirekta placeringar ger lägre transaktionskostnader och bättre likviditet. Detta talar för att ett sådant innehav skulle kunna ha en gynnsam effekt på den totala avkastningen av de medel som fonden förvaltar. Mot denna bakgrund bör utrymme skapas för fondstyrelserna att göra portföljinvesteringar i utländska fastighetsbolag. Vidare bör styrelserna ges möjlighet att placera i utländska fonder som äger fastigheter eller aktier i fastighetsbolag. Även ett sådant innehav förutsätter att portföljinvesteringar måste accepteras. har förordat att möjligheten att göra s.k. portföljinvesteringar i fastighetsbolag även bör avse placeringar i svenska fastighetsbolag. har därvid uttalat att det knappast kan stå i samklang med de nyare formerna för riskhantering att dra en generell gränslinje mellan inhemska och utländska tillgångar. Även har förordat en motsvarande utvidgning till svenska fastighetsbolag och hävdat att en inskränkning av fördelaktigare placeringsmöjligheter till utländska fastigheter skulle försämra möjligheterna för en önskvärd riskkapitalförsörjning till den svenska fastighetsmarknaden. De fördelar som lyfts fram till stöd för att tillåta fondstyrelserna att göra portföljinvesteringar i utländska fastighetsbolag i form av ökad riskspridning och bättre likviditet gäller i hög grad även för fondstyrelsernas placeringar på den svenska fastighetsmarknaden. I dagens avreglerade värld är principerna för riskspridning och kostnadseffektivitet desamma för den inhemska och de utländska fastighetsmarknaderna. Detta talar för att fondstyrelserna bör ges möjlighet till portföljinvesteringar även i svenska fastighetsbolag. En sådan utvidgning kan även sägas följa nu gällande placeringsregler som inte innebär någon differentiering vad gäller direkta investeringar i svenska eller utländska fastigheter. Det är givetvis en fråga för fondstyrelserna själva att avgöra om och när portföljinvesteringar bör företas på den svenska marknaden. I fråga om under remissbehandlingen framförda synpunkt om särskilda begränsningsregler för enskilda engagemang i fastighetsplaceringar bör det resonemang som förts ovan beträffande enhandsengagemang i fråga om direktlån äga motsvarande tillämpning. 7 Tidpunkten för årsredovisning m.m. Regeringens förslag: Samtliga fondstyrelser skall lämna sin årsredovisning. Regeringen skall därefter avgöra frågan om fastställelse av balansräkningar och överlämna ärendet med aktuella handlingar till granskning. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande regler i AP- fondsreglementet skall varje fondstyrelse före lämna årsredovisning, vilken består av resultaträkning, balansräkning och förvalt- ningsberättelse (16 och 43 §§). Revisorerna skall sedan för varje kalenderår avge en revisionsberättelse, som skall överlämnas till fond- styrelserna från det att årsredovisningen har kommit revisorerna till handa (24 §). Därefter skall resp. fondstyrelse genast överlämna årsredovisningen och revisionsberättelsen till regeringen, som skall avgöra frågan om fastställelse av balansräkningen (25 §). skall med att årsredovisningen och revisionsberättelsen överlämnas till regeringen också överlämna en egen utvärdering (resultatuppföljning) av styrelsens förvaltning av fondmedlen (16 a §). Regeringen skall göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och göra en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. Denna sammanställning, fondstyrelsernas årsredovisningar och regeringens utvärdering skall överlämnas till året efter räkenskapsåret (45 §). Det är av stor vikt att resultatet av AP-fondens förvaltning efter avslutat räkenskapsår offentliggörs och kommer till bl.a. allmänhetens kännedom. Ambitionsnivån bör i detta hänseende ligga högre hos fondstyrelserna än inom det privata näringslivet. De tidsramar för granskningsförfarandet som gäller för fondstyrelserna och regeringen är förhållandevis väl tilltagna och ger fondstyrelserna möjlighet att avge sin redovisning vid en betydligt senare tidpunkt än vad som är vanligt i större bolag. Högt ställda krav på aktualitet och öppenhet vad gäller motiverar emellertid enligt regeringens uppfattning att den tidpunkt vid vilken redovisning senast skall ske från fondstyrelsernas sida bör tidigareläggas. Senast till bör fondstyrelserna ha lämnat sina årsredovisningar. Revisionsberättelsen skall avlämnas efter det att revisorerna fått del av årsredovisningen. Fondstyrelserna skall, efter det att revisionsberättelsen kommit dem tillhanda, genast överlämna denna tillsammans med årsredovisningen och den egna utvärderingen till regeringen. I dessa avseenden föreslås inte någon ändring. Fondstyrelserna behöver för att med beaktande av bl.a. övriga fondstyrelsers årsredovisningar överlämna en egen utvärdering av sin förvaltning. Vidare förutsätter revisorernas arbete att resp. fondstyrelses årsredovisning färdigställts. Mot bakgrund av den nu föreslagna ändringen i fråga om offentliggörande av fondstyrelsernas årsredovisningar bör det finnas utrymme att återgå till tidigare gällande ordning som innebar att fick del av styrelsernas årsredovisningar och regeringens utvärdering av medelsförvaltningen redan före sommaruppehåll (se bl.a. prop. 1987/88:11 s. 16 och 17). Som senaste tidpunkt för regeringen att överlämna det aktuella materialet till bör gälla året efter räkenskapsåret. Regeringen bör senast avgöra frågan om fastställelse av balansräkningarna. Efter de ändringar av bestämmelserna om avlämnande av årsredovisningar m.m. som föreslås kommer sammanfattningsvis följande att gälla: - Samtliga fondstyrelser skall före lämna årsredo- visningshandlingar, dvs. resultaträkning, balansräkning samt förvaltnings- berättelse. - Revisorerna skall efter det att årsredovisningshandlingarna kommit dem tillhanda avge revisionsberättelse. - Efter det att en fondstyrelse fått revisionsberättelsen skall styrelsen genast överlämna berättelsen tillsammans med årsredovisningshandlingarna och resultatuppföljningen till regeringen. - Regeringen skall avgöra frågan om fastställelse av fond- styrelsernas balansräkningar. - Regeringen skall överlämna en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet till . 8 Ekonomiska effekter av förslaget Genom att överföra medel från första-tredje fondstyrelserna till en sjätte fondstyrelse flyttas medel från obligationsmarknaden till riskkapitalmarknaden. Överföringen torde inte medföra några störningar för aktiemarknaden på grund av dels att beloppet är relativt litet ställt i relation till marknadens totala volym, dels att placeringen av medlen i aktier kommer att ske successivt. Förvaltningen av AP-fondens medel kommer att effektiviseras till följd av de föreslagna förändringarna i portföljsammansättningen. Andelen aktier kommer att öka vilket kan bidra till en högre avkastning på fondmedlen, eftersom aktier över tiden gett högre avkastning än räntebärande tillgångar. Fonden får också bättre möjlighet att sprida risken då andelen aktier ökar och fondens möjlighet att investera i utländska fastighetstillgångar underlättas. Således förbättras riskspridningen både genom omfördelning av medel mellan tillgångsslagen och inom tillgångsslagen. Vidare effektiviseras förvaltningen genom bredare produktutbud med direkta lån även i utländsk valuta. Denna förändring i reglementet torde också bidra till att konkurrensen på marknaden för direkta lån i utländsk valuta ökar. Reglerna för fondens övergripande valutaexponering ändras inte. Däremot kommer fondens möjligheter att ikläda sig valutarisk att utökas. Lättnaderna för att investera i tillgångsslaget fastigheter och möjligheten att ge direkta lån i utländsk valuta gör att antalet tillgångsslag som kan förenas med valutarisk ökar. Detta bör effektivisera förvaltningen och kunna bidra till en högre avkastning, eftersom fonden får en viss riskspridning i antalet tillgångsslag med möjlig valutaexponering. Tillskottet av riskkapital kan bidra till att finansiera näringslivets expansion. Ökade investeringar bidrar till högre tillväxt och ger därmed positiva effekter på samhällsekonomin i stort. Särskilt gynnas de mindre och medelstora företagen av att sjätte fondstyrelsen kan äga en större andel i ett företag och bidra till företagens riskkapitalförsörjning. Uppbyggnaden av sjätte fondstyrelsen samt den fortlöpande verksamheten kommer såväl initialt som fortsättningsvis att medföra ökade förvaltningskostnader för AP-fonden. Syftet med sjätte fondstyrelsens förvaltning är emellertid att bidra till en långsiktigt högre avkastning på AP-fondens kapital. De ökade förvaltningskostnaderna bör därför mer än väl kompenseras av den förväntade högre avkastningen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Punkterna 2-4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden upphävs till följd av att avvecklingsstyrelsen fr.o.m. blir en permanent fondstyrelse inom AP-fondssystemet. Genom att avvecklingsstyrelsen blir en permanent fondstyrelse inom ramen för AP- fonden kommer det fr.o.m. att finnas sex permanenta fondstyrelser. Den sjätte fondstyrelsen får samma rättsliga ställning som övriga fondstyrelser i fondsystemet. I första stycket har den sjätte fondstyrelsen lagts till som förvaltare av de penningmedel som genom vissa lagar tillförs AP-fonden. Andra stycket har ändrats eftersom nya paragrafer införts med anledning av att avvecklingsstyrelsen blir en bestående fondstyrelse. Ändringen i paragrafens andra stycke innebär att fondstyrelsernas möjlighet att lämna direktlån till det svenska näringslivet utvidgats i och med att kravet på att skuldförbindelser utställda i utländsk valuta skall vara föremål för handel på en reglerad marknad tas bort. Ändringen har behandlats i avsnitt 6. Enligt gällande bestämmelser har första-tredje fondstyrelserna rätt att i placeringssyfte förvärva fast egendom antingen genom direkta förvärv eller indirekt genom förvärv av aktier i ett fastighetsbolag.