prop · GJ03232 · 1996-01-01 00:00:00 — Vidare ifrågasätter om inte någon form av begränsning bör införas när det gäller antal fordon som kan förvärvas utan mervärdesskatt. Regeringen är medveten om att det kan finnas en risk för missbruk om ett system med direkt skattefrihet införs när det gäller förvärv av motorfordon. En sådan ordning för förvärv inom landet skulle komma att motsvara vad som gäller för import av motorfordon. Något mera omfattande missbruk av dessa regler synes inte ha förekommit. Enligt vad regeringen erfarit tillämpas vad gäller import en praxis som innebär att en diplomat etc. har rätt inneha ett motorfordon tull- och skattefritt om han är ensamstående, medan en diplomat med familj har rätt att inneha två fordon. Denna praxis grundas på bestämmelser i om att rätt till tullfrihet för varor endast gäller om varorna är avsedda för personligt bruk. En motsvarande praxis bör kunna tillämpas även inom ramen för ett system med direkt skattefrihet för förvärv inom landet. När det gäller dessa förvärv kan dock inte utgöra grund för en sådan praxis, utan det krävs ett särskilt författningsstöd härför. Bestämmelser med denna innebörd bör införas i anslutning till de nu föreslagna reglerna i 3 kap. Dessutom bör den av föreslagna skyldigheten att ge in kopia av intyg och faktura till i införas. beskrivna praxis för en begränsning av antalet fordon som kan förvärvas utan mervärdesskatt avser endast förvärv som görs av enskilda personer, dvs. sådana som har rätt till återbetalning av skatt enligt. 10 kap. 7 § ML. Några motsvarande begränsningar föreslås inte när det gäller förvärv av beskickningar, konsulat och internationella organisationer (dvs. sådana subjekt som har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 6 § ML). Inte heller dessa subjekt bör ha rätt att förvärva ett obegränsat antal motorfordon mervärdesskattefritt, utan endast det antal som är nödvändigt för den verksamhet som bedrivs. Genom att skattefriheten även i dessa fall gäller under förutsättning av att intyg från företes vid förvärvet, får det förutsättas att det kan ske en viss kontroll av att inte fler fordon än som behövs för verksamheten förvärvas. Om det skulle visa sig att missbruk uppstår kan ytterligare kontrollåtgärder behöva övervägas. Sådana åtgärder kan avse kontroll av antalet förvärvade och avyttrade fordon, exempelvis med hjälp av uppgifter från bil- registret. Dessa synpunkter gäller såväl för mervärdesskatt som för försäljningsskatt på motorfordon. En fråga som uppkommer till följd av att ett system med direkt mervärdes- skattefrihet införs vid förvärv av motorfordon, är huruvida bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 om leverans till frizon eller frilager bör kvarstå. Denna fråga behandlas i ett särskilt avsnitt. Två remissinstanser anser att en ordning med direkt skattefrihet bör införas även såvitt gäller försäljningsskatten på motorfordon. Denna fråga har behandlats i promemorian. Av framför allt praktiska skäl förordas dock att dagens system med kompensation av skatten behålls. Regeringen delar de över- väganden som görs i promemorian. Något förslag om en direkt skattefrihet när det gäller försäljningsskatten på motorfordon läggs därför inte fram. Nuvarande bestämmelser om kompensation för försäljningsskatt på motorfordon innehåller inga undantag från det krav på återbetalning av kompensationen som gäller om fordonet avyttras . I likhet med vad som föreslås gälla för den direkta skattefriheten avseende mervärdesskatt, bör ett fordon i vissa fall kunna avyttras utan krav på återbetalning av kompensation för försäljningsskatt. 13 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon bör kompletteras i enlighet härmed. 9 Omsättning till frizon och frilager samt förvärv från provianteringslager Regeringens förslag: Bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML om leverans av varor i en frizon eller i ett frilager tas bort. Promemorian: Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och tillstyrker borttagandet av bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML. och motsätter sig att nämnda bestämmelse tas bort. De två sistnämnda remissinstanserna anför att det på vissa ställen i , exempelvis i anslutning till , håller på att etableras verksam- heter som bedrivs i frizon eller frilager. Om möjligheten till skattefria leveranser tas bort kommer den verksamhet som är avsedd att drivas i frizonerna och frilagren att försvåras. Detta gäller framför allt vid handel med andra EG- länder. Skälen för regeringens förslag: Som anförts i avsnitt 8 kvarstod rätten att leverera varor utan skatt till frihamn även efter . har bestämmelserna ändrats så att de numera avser gemenskapsvaror som levereras i en frizon eller i ett frilager. Denna ändring är en anpassning till på området. Ändringen genomfördes i samband med införlivandet i svensk rätt av rådets direktiv /7/EG av om ändring av direktiv /388/EG och om införande av nya förenklingsåtgärder avseende mervärdesskatt - Tillämpningsområdet för vissa undantag från beskattning och praktiska åtgärder för genomförandet (EGT nr L 102, , s. 18, Celex 395L007), det s.k. andra förenklingsdirektivet (jfr. 1995/96:58 s. 28 ff). I praktiken torde det dock ännu inte ha förekommit några varuleveran- ser i frizon eller frilager. Enligt bestämmelser i sjätte mervärdesskattedirektivet (artikel 16.1 B b i dess lydelse enligt övergångsordningen artikel 28.E 1, ändrad genom direktiv /7/EG) får ett medlemsland från beskattning undanta bl.a. omsättning av varor som är avsedda att placeras i en frizon eller i ett frilager. En av förutsättningarna för denna skattefrihet är att omsättningen av varan inte syftar till slutlig användning och/eller konsumtion. När varan lämnar det särskilda förfarandet (dvs. frizonen eller frilagret) skall den skatt som skall betalas motsvara den skatt som skulle ha betalats om omsättningen inte undantagits från beskattning. I samband med att det andra förenklingsdirektivet införlivades i mervärdesskattelagen anfördes att bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML i systematiskt hänseende lämpligen torde höra hemma i 9 c kap. Vidare angavs att bestämmelsen i praxis utnyttjats bl.a. i samband med leverans i frihamn av bilar m.m. avsedda för försäljning till diplomater. Eftersom frågan om diplomaters rätt till skattefrihet var under beredning, var regeringen då inte beredd att upphäva eller föra över bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML till 9 c kap. (prop. 1995/96:58 s. 33). Bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML om leverans av vara i frihamn har i praktiken tillämpats vid omsättning av en vara till någon som inte är skattskyldig och som därmed inte har rätt till avdrag för ingående mervär- desskatt, t.ex. en privatperson. Om denne av någon anledning inte ville att varan skulle levereras utomlands, har möjlighet funnits att få varan levererad utan mervärdesskatt i frihamn. Vid omsättning till någon som är skattskyldig saknas i princip skäl att leverera varan utan skatt, eftersom avdragsrätt för ingående skatt föreligger för förvärvaren. Om varan tagits ut ur för att användas eller på annat sätt förfogas över i landet har det i princip förelegat skyldighet att betala skatt för varan. En sådan åtgärd har då ansetts utgöra en importsituation. En diplomat etc. har dock kunnat förfoga över varan utan att betala mervärdesskatt eftersom denne har rätt till tullfrihet vid import. Möjligheten att leverera varor skattefritt till frihamn har därför, som nämnts, framför allt kommit till användning vid diploma- ters m.fl. förvärv av varor, särskilt förvärv av motorfordon. Vidare har det i viss mån förekommit att utländska studenter förvärvat varor via frihamn. Efter medlemskap i är det numera endast studenter från tredje land som kan utnyttja denna möjlighet. Såvitt känt är omfattningen av studenters förvärv av varor via frihamn endast marginell. I föregående avsnitt föreslås att utländska beskickningar m.fl. skall ha rätt att förvärva motorfordon utan mervärdesskatt. Det finns då inte skäl att även tillåta att förvärv kan ske utan mervärdesskatt via frizon eller frilager. Sett mot denna bakgrund och med hänsyn till den ringa omfattning som bestämmelserna i övrigt har utnyttjats, kan regeln i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML tas bort helt. Regeringen delar således den bedömning som i detta avseende görs i promemorian. Fråga uppkommer emellertid om det finns några andra skäl att behålla möjligheten till skattefria leveranser av varor i en frizon eller i ett frilager. Två av remissinstanserna, och , har motsatt sig att bestämmelsen i 5 kap. 9 § första stycket 4 ML tas bort. Som skäl för denna inställning har åberopats att det i anslutning till håller på att etableras frizon eller frilager i vilken det är tänkt att viss verksamhet skall bedrivas. Några närmare uppgifter om vad denna verksamhet skall bestå i och hur den skall bedrivas har dock inte lämnats. Det synes dock vara fråga om någon form av sammansättningsverksamhet i vilken komponenter dels importeras från tredje land, dels förvärvas inom EG för att sammansättas till en slutlig produkt. Därefter torde avsikten vara att sälja produkten vidare, antingen till annat eller genom export till tredje land. Det har anförts att ett borttagande av den aktuella bestämmelsen skulle försvåra denna verksamhet, såväl beträffande förvärv av komponenter som skall ingå i den slutliga produkten, som förvärv av förbrukningsvaror och inventarier avsedda för verksamheten. Regeringen gör följande bedömning. De företag som avser att driva sådan verksamhet som den här avsedda, torde bli skattskyldiga för mervärdesskatt i för denna verksamhet. De kommer därför att ha rätt till avdrag för ingående skatt i anledning av förvärv av varor och tjänster som sker för verksamheten. I de fall varorna säljs genom export föreligger rätt till återbetalning av ingående skatt. Det finns därmed inte något egentligt behov för dessa företag att kunna förvärva varor utan mervärdesskatt. Den nuvarande regeln i 5 kap. 9 § 4 ML förutsätter vidare för att leveransen skall kunna ske utan skatt, att varorna inte används i frizonen eller frilagret. En i sak motsvarande förutsättning kommer att gälla även om bestämmelsen förs över till 9 c kap. Bestämmelsen kan således inte användas för att uppnå en skattefrihet för en eventuell framtida verksamhet i frizon eller frilager. Regeringens bedömning är därför att det inte finns skäl att i någon form behålla bestämmelsen i 5 kap. 9 § 4 ML. Den bör således tas bort. När det gäller förvärv från provianteringslager kan följande anföras. Som tidigare nämnts är det numera endast icke-gemenskapsvaror som kan förvärvas från provianteringslager. Möjligheten för diplomater m.fl. att förvärva varor skattefritt (mervärdesskatt och punktskatt) från proviante- ringslager har således inskränkts i förhållande till vad som gällt tidigare. I promemorian anförs att det inte bör förekomma att skattefria förvärv från provianteringslager kan ske vid sidan av de särskilda regler som finns på området. Regeringen delar denna uppfattning. har i sitt remissyttrande inte anfört några erinringar mot det synsätt som i promemorian förs fram angående lämpligheten i att tillåta att utländska beskickningar m.fl. kan förvärva varor mervärdesskatte- och punktskattefritt från provianteringslager. anför att om sådana förvärv inte längre skall tillåtas, krävs ändringar i 13 kap. 2 § tullordningen. Med hänsyn till den reglering som finns inom EG på området ifrågasätter om det inte därutöver krävs ett direkt förbud för sådana förvärv. Ett sådant förbud kan enligt styrelsen lämpligen införas i tullförordningen (1994:1558). 10 Förvärv som berättigar till återbetalning av mervärdesskatt Regeringens förslag: Rätten till återbetalning av mervärdesskatt enligt 10 kap. 6 § ML utökas till att även omfatta bevakningstjänster. Mot bakgrund av den föreslagna direkta mervärdesskattefriheten för förvärv av motorfordon, avskaffas rätten till återbetalning av mervärdesskatt för dessa varor. Promemorian: I förhållande till regeringens förslag innebär förslaget i pro- memorian att ett något större antal tjänster skall omfattas av rätten till återbetalning av mervärdesskatt enligt 10 kap. 6 § ML. I promemorian föreslås vidare att beloppsgränsen i 10 kap. 8 § ML skall utvidgas till att även omfatta alkohol- och tobaksvaror. Remissinstanserna: anser att rätten till återbetalning av mervärdesskatt bör gälla generellt för alla slag av tjänster. anser att skattefriheten såvitt gäller alkohol- och tobaksvaror bör tillgodoses genom direkt undantag från skatteplikten i stället för genom en rätt till återbetalning. Övriga remissinstanser har inga synpunkter på förslaget i promemorian. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att rätten till återbetalning av skatt enligt 10 kap. 6 § ML skall utökas på så sätt att ett antal nya tjänster skall medföra återbetalningsrätt. Bakgrunden till förslaget är att uppräkningen av varor och tjänster i paragrafen varit i stort sett oförändrad sedan bestämmelserna om återbetalningsrätt för utländska beskickningar m.fl. infördes. Regeringen anser emellertid inte att rätten till återbetalning bör utökas på det sätt som föreslås i promemorian. Regeringen är av den uppfattningen att återbetalningsrätten när det gäller tjänster i princip endast bör omfatta tjänster som avser den fastighet eller lokal i vilken en utländsk beskickning etc. bedriver sin verksamhet. Detta synsätt stämmer också överens med det syfte som fanns då rätten till återbetalning av mervärdesskatt infördes. Ett flertal tjänster som har anknytning till den fastighet eller lokal i vilken verksamheten bedrivs omfattas av återbetalningsrätten enligt 10 kap 6 § ML. Av de ytterligare tjänster som i promemorian föreslås medföra rätt till återbetalning är det endast bevakningstjänsterna som kan anses ha anknytning till fastighet eller lokal. Rätten till återbetalning enligt nämnda lagrum bör även omfatta bevakningstjänster. 10 kap. 6 § ML bör kompletteras i enlighet härmed. I avsnitt 8 föreslås att utländska beskickningar m.fl. skall ha rätt att förvärva motorfordon genom omsättning som undantas från mervärdesskatteplikten. Med hänsyn härtill skall rätten till återbetalning av skatt i anledning av förvärv av motorfordon tas bort. I promemorian föreslås att den beloppsgräns om som anges i 10 kap. 8 § ML även skall gälla för alkohol- och tobaksvaror. Någon motsvarande beloppsgräns när det gäller återbetalning av punktskatt på sådana varor finns inte. Med hänsyn till den skillnad i hanteringen mellan de olika skatteslagen som skulle uppkomma om en beloppsgräns infördes beträffande återbetalning av mervärdesskatt, anser regeringen att promemorians förslag i denna del inte bör genomföras. föreslår att en ordning med direkt skattefrihet införs såvitt gäller skatt på alkohol och tobak. Regeringen har i avsnitt 8 övervägt en generell övergång till en ordning med direkt skattefrihet, men funnit att dagens system med rätt till återbetalning bör behållas. Endast i ett fall, vid förvärv av motorfordon, föreslås en direkt skattefrihet när det gäller mervärdesskatt. En ordning med direkt skattefrihet bör inte införas på några andra områden. **FOOTNOTES** 1 Direkt skattefrihet vid omsättning inom landet tillämpas av , , (för vissa varor), och . tillämpar direkt skattefrihet för vissa subjekt. Övriga av de tolv gamla medlemsländerna samt och tillämpar en ordning med återbetalning av skatt. 11 Omsättning av tjänster till internationella organisationer i andra Regeringens förslag: Möjligheten enligt 3 kap. 30 § ML för svenska företag att tillhandahålla tjänster skattefritt åt Europeiska gemenskapernas institutioner i andra utvidgas till att omfatta även andra EG-organ. Dessutom föreslås en generell möjlighet att tillhandahålla tjänster skattefritt åt internationella organisationer med säte i ett annat . Liksom enligt nuvarande bestämmelser är det en förutsättning att frihet från skatt för motsvarande omsättning skulle gälla i det andra landet. Promemorian: Förslaget i promemorian överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att möjligheten till skatte-fria tillhandahållande endast bör omfatta internationella organisationer med säte i ett annat . Vidare efterlyser verket ett klargörande om uttrycket "internationella organisationer" i detta sammanhang har samma betydelse som i 10 kap. 6 § ML. Övriga remissinstanser har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som nämnts i avsnitt 6.1 har det i ML införts regler som medför att svenska företag kan tillhandahålla tjänster utan mervärdesskatt åt Europeiska gemenskapernas institutioner i andra . Reglerna trädde i kraft men tillämpas retroaktivt från . Möjligheten till skattefria tillhandahållanden gäller under förut- sättning att motsvarande omsättning inom det aktuella landet skulle vara skattefri. Med Europeiska gemenskapernas institutioner avses Europeiska kommissionen (), Europeiska unionens råd (), (, och ), och förstainstansrätten () samt Europeiska revisionsrätten (). Det finns dock ett flertal andra organ inom EU än de nu nämnda. Det rör sig dels om rådgivande organ, dels om ett antal fackorgan som kan vara antingen gemensamma eller decentraliserade2. De rådgivande organen är Ekonomiska och social kommittén och , båda belägna i . De gemensamma fackorganen är Europeiska investeringsbanken i , Europeiska monetära institutet i samt Europeiska polisbyrån (Europol) i . De centraliserade fackorganen är tio till antalet och bland dessa kan nämnas Europeiska miljöbyrån i , Europeiska arbetsmiljöbyrån i och Europeiska djur- och växtskyddsbyrån i . Organ av det slag som nämnts torde ofta vara berättigade att i det land där organisationen är etablerad förvärva varor och tjänster utan mervärdesskatt. Detta gäller framför allt förvärv inom landet men kan även avse förvärv från andra . För att förvärv skall kunna göras från andra än stationeringslandet krävs att det andra landet medger detta i sin lagstiftning. Utöver institutioner och organ inom EU finns det andra internationella organ eller organisationer som i det land där de är baserade har rätt till mervär- desskattefria förvärv av varor och tjänster. Exempel på sådana organisationer är olika organ inom FN och NATO. Svenska företag har enligt nuvarande regler möjlighet att leverera varor skattefritt till andra organ inom EU än institutionerna samt till organisationer som inte har någon anknytning till EU (3 kap. 30 a § 4 ML). När det gäller tjänster finns det dock inte någon sådan möjlighet, eftersom bestämmelsen i 3 kap. 30 a § tredje stycket ML endast avser tillhandahållanden av tjänster till EG:s institutioner. Svenska företag har därigenom begränsade möjligheter att konkurrera med företag i länder som tillåter skattefria leveranser. I promemorian föreslås det därför att 3 kap. 30 a § ML kompletteras på så sätt att svenska företag skall kunna omsätta tjänster skattefritt även till övriga organ inom EU samt andra internationella organisationer, under förutsättning att motsvarande omsättning inom det land organet eller organisationen är baserad skulle vara skattefri. Regeringen delar den bedömning som görs i promemorian. Förslaget om utvidgade möjligheter till skattefria tillhandahållanden av tjänster bör således genomföras. Detta föranleder ändringar i 3 kap. 30 a § ML. Den föreslagna be- stämmelsen bör, såsom förordar, avse EG-institutioner och EG- organ samt internationella organisationer med säte i annat . Härigenom kommer reglerna att vara uppbyggda på liknande sätt som bestämmelserna i 10 kap. 6 § ML. Uttrycket "internationella organisationer" kan dock inte ha samma innebörd som i detta lagrum, eftersom det är reglerna i det land där organisationen hör hemma som är avgörande för om ett tillhandahållande från ett svenskt företag skall undantas från beskattning eller inte. De föreslagna ändringarna bör träda i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. De ändringar som föreslås i 3 kap. 30 a § tredje stycket ML bör dock tillämpas retroaktivt och avse omsättningar som gjorts . Av de föreslagna förändringarna av mervärdesskattelagen är det endast införandet av frivillig skattskyldighet för fastighetsägare som hyr ut en fastighet till utländsk beskickning etc. som kan ge upphov till statsfinansiella konsekvenser. I den utsträckning sådan uthyrning förekommer kan förändringen leda till minskade skatteintäkter för staten eftersom fastighetsägare som hyr ut till utländsk beskickning etc. får rätt till avdrag för ingående skatt på driftskostnader, reparationer och investeringar i fastigheten. Regeringen gör dock den bedömningen att den statsfinansiella effekten är försumbar. 14.1 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 3 kap. 3 § Genom det föreslagna fjärde stycket blir det möjligt för en fastighetsägare att vara frivilligt skattskyldig för uthyrning av fastighet eller del av fastighet till en utländsk beskickning, ett utländskt konsulat eller en internationell organisation. Skälen härför anges i avsnitt 7. Den skatt som den utländska beskickningen etc. erlägger skall medföra rätt till återbetalning enligt 10 kap. 6 §. Ändringen i paragrafens femte stycke är en följd av det föreslagna fjärde stycket. 26 a § Paragrafen, som är ny, innehåller ett undantag från skatteplikten vid försäljning av motorfordon till någon som har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 6-7 §§. Skälen för införandet av detta undantag från skatteplikten anges i avsnitt 8. Den som säljer ett motorfordon till någon som tillhör den krets som avses i bestämmelsen, skall undanta omsättningen från mervärdesskatteplikten. För att kunna göra detta måste köparen till säljaren förete ett intyg om att de förutsättningar som anges i bestämmelsen är uppfyllda. Av intyget skall således framgå att köparen är någon som har rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 6 eller 7 §. Vidare skall, för det fall köparen har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 7 §, det framgå av intyget att förvärvet är avsett för personligt bruk. Detta innebär en begränsning i det antal fordon som kan förvärvas utan mervärdesskatt. Den närmare innebörden av begränsningen får fastställas i praxis. Intyget skall utfärdas av , och kan användas endast . Intyget skall förvaras hos säljaren, som även är skyldig att sända en kopia av intyget till i . Bestämmelsen om undantag från skatteplikten omfattar inte endast förvärv från svensk säljare, utan även förvärv från säljare i annat . Detta följer av 3 kap. 1 § tredje stycket. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 26 b § Paragrafen är ny. Första stycket innehåller bestämmelser som innebär att ett motorfordon som förvärvats genom en omsättning som undantagits från skatteplikt enligt 26 a §, måste innehas innan det kan avyttras utan mervärdess- kattekonsekvenser. Denna tid uppgår till från förvärvet. Avyttras fordonet innan löpt ut, skall säljaren till staten betala ett belopp som motsvarar den skatt som han skulle ha fått betala om han varit skattskyldig för omsättningen. I princip kommer detta belopp att uppgå till den skatt som skulle betalats till staten om den ursprungliga omsättningen ej varit undantagen från skatteplikt. Hänsyn tas dock till den värdeminskning som uppstått . Om köparen säljer fordonet till underpris eller om han inte begär någon ersättning alls för fordonet skall beloppet dock beräknas med utgångspunkt från marknadsvärdet. Bestämmelsen i andra stycket innebär att reglerna i första stycket skall tillämpas även om fordonet förvärvats genom ett gemenskapsinternt förvärv som undantagits från skatteplikt. I tredje stycket anges att vid beräkning av det belopp som skall betalas till staten skall reglerna i 7 kap. tillämpas. Detta innebär bl.a. att de särskilda reglerna i 9 a kap. om omsättning av begagnade varor inte skall tillämpas i dessa fall.