prop · GJ0356 · 1996-01-01 00:00:00 — Länsrätten i har noterat att en alltför vittgående lagstiftning kan komma i konflikt med den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och har härvid hänvisat till artikel 8 punkt 2 som behandlar rätten till skydd för privatliv. Med denna rättighet sammanhänger nära rätten till skydd för familjeliv, hem, korrespondens och rätt att ingå äktenskap. Skyddet har dock i praxis kommit att avse väsentligt större ingrepp i privatlivet än utlämnande av uppgifter om adress och telefonnummer. Inskränkningen i rättigheten får i detta fall anses stå i ett rimligt förhållande till det syfte som skall tillgodoses. har i sitt remissyttrande hänvisat till de särskilda överenskom- melser som finns med RSV om utlämning av adressuppgifter till skattemyndigheterna och, som enligt Posten väl motsvarar dessa myndigheters behov av adressuppgifter från Posten. Vidare har Posten anfört att det är mer ändamålsenligt att hänskjuta frågan till den översyn av postlagen som pågår i stället för att nu ändra i postlagen. Regeringen noterar att i skrivelse till RSV ut- lovat att under vissa förutsättningar till skattemyndigheterna lämna ut adressuppgifter och därmed sammanhängande uppgifter såsom huruvida post delas ut till viss person på viss adress samt uppgifter avseende ihopkoppling av viss adress med viss fastighet, under förutsättning att sådant uppgiftsutlämnande inte står i strid med lag eller myndighetsbeslut eller medför någon särskild utredningskostnad för Posten. Medgivandet gäller till och med den 31 decemer 1996. Sägs inte medgivandet upp av Posten med iakttagande av sex månaders uppsägningstid förlängs det med i taget. En motsvarande överenskommelse har träffats avseende kronofogdemyn- digheten. Även om myndigheternas behov av upplysningar därmed kan sägas vara till en viss del tillgodosett får det anses önskvärt att i stället få förhållandena reglerade genom lagstiftning. För detta talar dels att överenskommelserna faktiskt kan upphöra att gälla, dels att de bara avser en av flera tänkbara postoperatörer. saknas motsvarande överenskommelser. Inom har en arbetsgrupp tillsatts med målsättning att utarbeta en departementspromemoria beträffande en översyn av postlagen. Beträffande telelagen finns planer på en motsvarande promemoria . Förslagen i promemoriorna kan förväntas leda till lagstiftning med ikraftträdande tidigast . Mot bakgrund av de problem som föreligger främst på telesidan får det dock anses angeläget att de nu aktuella förslagen leder till lagstiftning . Beträffande kronofogdemyndigheten anges i RSV:s förslag till lagtext endast att hemliga uppgifter skall lämnas ut till kronofogdemyndighet. Regeringen anser dock inte att ett utlämnande skall kunna ske oavsett för vilket ändamål myndigheten anser sig ha behov av den begärda uppgiften. Ett sådant utlämnande går enligt vår uppfattning utöver vad som var möjligt med tillämpning av generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen och är enligt vår mening inte behövligt. Uppgiftslämnande till kronofogdemyndighet bör regleras på motsvarande sätt som RSV föreslagit för uppgiftslämnande till skattemyndighet. En begränsning bör därför införas i lagtexten så att uppgifter får lämnas ut om de behövs hos kronofogdemyndigheterna i ett exekutivt ärende, medan annan verksam- het inte bör omfattas. En sådan begränsning synes också bättre överensstämma med tidigare praxis vid tillämpning av generalklausulen. Bestämmelsen i 14 kap. 3 § sekretesslagen föreskriver emellertid även att en intresseavvägning skall ske. Regeringen har inte uppfattat RSV:s förslag så att det är avsett att nu utvidga möjligheten att ta del av hemliga uppgifter. Enligt vår mening kan dock en intresseavvägning inte komma till uttryck i lagtexten på samma sätt som i sekretesslagen, eftersom det är fråga om utlämnande mellan två myndigheter. Enligt generalklausulen är det den utlämnande myndigheten som skall göra intresseavvägningen. I det nu aktuella fallet skulle en motsvarande bestämmelse innebära att bedömningen görs av post- eller teleoperatören. På motsvarande sätt som anfördes vid tillkomsten av telelagen är det emellertid inte lämpligt att genom lag överlämna denna myndighetsutövande uppgift, som berör intresset för enskildas personliga integritet i förhållande till det allmännas intresse att utreda ärenden på skatte- resp. exekutionsområdet, till de enskilda operatörerna (jfr prop. 1992/93:200 s. 163 f). Det bör därför i stället läggas på den myndighet som behöver uppgiften att bedöma om uppgift bör begäras utlämnad. Det kan emellertid inte alltid anses befogat att uppgifter som omfattas av tystnadsplikt hämtas in. Utlämnande bör komma i fråga endast där handläggningen annars skulle försvåras. För att undvika att uppgifter hämtas in slentrianmässigt bör rätten att få ut en uppgift begränsas till det fall där uppgiften är av väsentlig betydelse för att myndigheten skall kunna handlägga ärendet. Regeringen föreslår att det införs bestämmelser med den innebörd som redovisats. De nya bestämmelserna bör införas i två nya punkter, 4 och 5, i 27 § telelagen (1993:597) resp. två nya punkter, 3 och 4, i 20 § postlagen (1993:1684). Skälen för regeringens förslag: är enligt 2 § utsökningsregisterlagen (1986:617) registeransvarig för det centrala utsökningsregistret när det gäller uppgifter i mål och ärenden som handläggs hos myndigheten, enligt de närmare föreskrifter regeringen meddelar. Enligt 1 § utsökningsregisterförordningen (1986:678) är kronofogdemyndigheten regis- teransvarig när det gäller uppgifter i mål hos myndigheten om exekutiva åtgärder. I fråga om uppgifter i ärenden som handläggs hos kronofogdemyndigheten är myndigheten registeransvarig endast om uppgifterna avser anstånd, avräkning, nedsättning, betalning eller återkallelse samt om uppgifterna avser konkurs, ackord eller förordnande av god man enligt 2 § ackordslagen (1970:847). Enligt regeringens mening bör bestämmelserna om kronofogdemyndigheternas registeransvar vara samlade i utsökningsregisterlagen. Regleringen blir därigenom mer överskådlig. De bestämmelser om registeransvar som finns i utsökningsregisterförordningen bör därför, efter vissa justeringar arbetas in i utsökningsregisterlagen. Bestämmelserna i utsökningsregisterförordningen kan därefter upphävas. är kronofogdemyndighetens registeransvar i ärenden som handläggs hos myndigheten reglerat på det sättet att det avser viss typ av uppgifter. Något skäl att behålla denna begränsning finns enligt regeringens mening inte. bör vara registeransvarig när det gäller samtliga uppgifter i mål och ärenden som handläggs hos myndigheten och som myndigheten därigenom kan förfoga över. Detta torde i sak inte innebära någon skillnad mot vad som gäller . Vissa uppgifter får registreras i det centrala utsökningsregistret även beträffande den som inte är svarande i något mål hos kronofogdemyndigheten. Detta gäller t.ex. uppgift om konkurs och näringsförbud. Registeransvarig för ifrågavarande uppgifter bör, i likhet med vad som gäller , vara den kronofogdemyndighet som fört in uppgifterna i registret. Enligt regeringens mening saknas emellertid skäl att särskilt ange vilka uppgifter som avses. Det får anses tillräckligt att det framgår vilken kronofogdemyndighet som är registeransvarig i fråga om uppgifter som inte har samband med något mål eller ärende. En utökad åtkomst till de lokala folkbokföringsregistren innebär att ärendehandläggningen kan effektiviseras, framförallt vid handläggningen av flyttningsärenden. RSV har beräknat att nuvarande rutiner vid flyttningar mellan lokalkontor inom skattemyndigheten medför ett merarbete som motsvarar cirka 24 årsarbetskrafter. Vidare kan administrationen förenklas genom t.ex. samlokalisering av expeditioner och omfördelning av personella resurser vid tillfälliga arbetstoppar hos ett visst skattekontor. En effektivare ärendehandläggning och förenklad administration medför att besparingar kan göras inom verksamheten. RSV uppskattar att den årliga besparingseffekten uppgår till . Förslagen om ändringar i skatteregisterlagen medför inte några beaktansvärda kostnader för skatteförvaltningen. Enligt regeringens mening torde däremot förslagen om utökad terminalåtkomst till det centrala skatteregistret innebära att befintliga resurser för skattekontroll och ekonomisk brottslighet kan utnyttjas effektivare. Förslaget om utökad skyldighet för post- och teleoperatörer att lämna ut uppgifter om teleabonnemang och adresser till skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter medför inga kostnader för det allmänna, däremot kommer de berörda myndigheternas verksamhet att effektiviseras. Handläggningen i de aktuella fallen kommer i många fall att kunna ske effektivare och ge snabbare och bättre resultat. Dessutom kan myndigheten, i stället för att ägna sig åt att spåra upp enskilda personer, lägga dessa resurser på högre prioriterade uppgifter. 9.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister Ändringen har kommenterats i avsnitt 4. 9.2 Förslaget till ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Ändringen i första stycket föranleds av att bestämmelserna i förutvarande tredje stycket arbetats in i andra stycket. Andra stycket har ändrats för att samtliga skattemyndigheter skall få ha terminalåtkomst till uppgifter om näringsverksamhet som skall lämnas enligt 2 kap. 19 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt till uppgifter i fråga om revision som pågår eller planeras. Vidare har bestämmelsen i förutvarande tredje stycket om s.k. länsåtkomst tagits in i andra stycket. Bestämmelsen om länsåtkomst har ändrats för att det klart skall framgå att terminalåtkomst till uppgifter i det centrala skatteregistret även får finnas till uppgifter som avser den skattskyldige för beskattningsperiod då denne beskattades i ett annat län. I övrigt innebär ändringen att terminalåtkomst får finnas även till uppgift som avses i 7 § 19 skatteregisterlagen. Enligt denna bestämmelse får uppgift från det centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell registreras. Denna uppgift kan inte anses känslig från integritetssynpunkt och något hinder mot att medge terminalåtkomst till uppgiften kan inte anses föreligga. Ändringen i förutvarande fjärde stycket innebär att även RSV får terminalåtkomst till uppgift som avses i 7 § 19 skatteregisterlagen. 9.3 Förslaget till ändring i lagen (1994:1915) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Betalningsansvaret för en juridisk persons skatteskulder kan genom beslut m.m. utvidgas till att omfatta även företrädare för den juridiska personen. Bestämmelser om företrädaransvar finns t.ex. i 77 a § uppbördslagen (1953:272), 16 kap. 17 § mervärdesskattelagen (1994:200) samt 11 kap. 3 § och 13 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385). Vidare svarar bolagsmännen i handelsbolag enligt 2 kap. 20 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag solidariskt för bolagets skulder. Uppgift om att en person ålagts betalningsansvar i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk person skall få registreras i det centrala skatteregistret. Vidare skall uppgift om beslut om skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334) registreras. Det beslut om skuldsanering som skall registreras är beslutet om att medge skuldsanering. De beslut som fattas innan detta beslut skall inte registreras i det centrala skatteregistret. 9.4 Förslaget till lag om ändring i telelagen (1993:597) I två nya punkter, 4 och 5, har införts bestämmelser om skyldighet för den som driver televerksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till uppgift om teleabonnemang att lämna ut uppgiften till kronofogdemyndighet respektive skattemyndighet. Med uppgift om teleabonnemang avses t.ex. uppgift om telefonnummer till viss person, vem som är registrerad för visst telefonnummer och på vilken adress teleabonnemanget finns. Utlämnande skall dock inte ske oavsett för vilket ändamål myndigheten anser sig ha behov av den begärda uppgiften. För kronofogdemyndighetens del skall utlämnandet kunna komma i fråga endast i exekutiv verksamhet, och för skattemyndighetens del i verksamhet som avser kontroll av skatt eller avgift eller i utredning om rätt folkbokföringsort enligt folkbokföringslagen. En avvägning skall vidare göras mellan intresset av skydd för de enskildas in- tegritet och samhällets intresse av att myndigheter får tillgång till den information de behöver för att bedriva den verksamhet de ålagts. Detta har uttryckts på så sätt att myndigheten skall finna att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende. Det innebär att myndigheten inte får begära in uppgiften, om handläggningen av ärendet ändå kan fortgå utan att ärendet väsentligt försenas. På så sätt uppnås att begäran om uppgift begränsas till de fall där det verkligen är angeläget för myndigheten att uppgiften inhämtas. Som exempel på en situation där begäran om utlämnande av uppgift inte bör komma i fråga kan nämnas inhämtande av uppgift om telefonnummer när adressuppgift redan finns hos myndigheten och där inhämtandet skulle göras enbart av den anledningen att myndigheten finner det mer ändamålsenligt att ringa upp den eftersökte än att tillskriva honom per post. Beträffande skydd för de hemliga uppgifterna hos de mottagande myndigheterna kan noteras att sekretesslagen innehåller bestämmelser om sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden i sådan verksamhet som är aktuell. Av 9 kap. 2 § framgår att sekretess gäller i ärende angående skattekontroll m.m. Enligt 7 kap. 15 § resp. 9 kap. 19 § gäller under vissa förutsättningar sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen och inom exekutionsväsendet i mål eller ärende angående exekutiv verksamhet. 9.5 Förslaget till lag om ändring i postlagen (1993:1684) I två nya punkter, 3 och 4, har införts bestämmelser om skyldighet för den som driver postverksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till uppgift om adress att lämna ut uppgiften till kronofogdemyndighet respektive skattemyndighet. Adress är ett begrepp av skiftande innebörd, även i rättsliga och administrativa sammanhang, t.ex. förekommer adressort, bostadsadress, folkbokföringsadress, postadress, särskild postadress och utdelningsadress. Genom att postmonopolet numera är upphävt finns det inte längre några allmänt giltiga postadresser. Varje postoperatör avgör själv hur en adress skall anges för att hanteras av företaget. Begreppet adress bör därför tolkas i vid bemärkelse. Det bör även kunna ske utlämnande av uppgift om vem som är innehavare av postbox och adressen till denna person samt nummer på postboxen. Vidare bör utlämnande kunna ske av med adressuppgift sammanhängande uppgifter, såsom huruvida post delas ut till en viss person på viss adress samt uppgifter avseende hopkoppling av viss adress med viss fastighet. Förslaget har beträffande förutsättningarna för att myndigheten skall få begära att uppgifter lämnas ut och sekretess för utlämnade uppgifterna hos den mottagande myndigheten motsvarande innebörd som i förslaget till ändring i 27 § telelagen. 9.6 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) Ändringen i första stycket innebär att kronofogdemyndigheten skall vara registe- ransvarig för det centrala utsökningsregistret såvitt gäller uppgifter i mål eller ärenden som handläggs hos myndigheten. Den begränsning i registeransvaret som finns i utsökningsregisterförordningen (1986:678) tas därigenom bort. registrerar även uppgifter beträffande personer som inte är svarande i något mål hos kronofogdemyndigheten, t.ex. uppgift om konkurs. Registeransvaret skall i dessa fall ligga hos den kronofogdemyndighet som registrerar uppgiften. 9.7 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Ändringen är föranledd av att det fr.o.m. för exekutionsväsendet får föras inte bara ett centralt utsökningsregister utan även regionala utsökningsregister för varje län (prop. 1994/95:168, bet. 1994/95:LU27, rskr. 1994/95:305). 9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter Se kommentaren under 9.7. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 § ------------------------------------------------------- Inom en skattemyndighet en skattemyndighet får terminalåtkomst till ett får terminalåtkomst finnas lokalt folk- till de lokala bokföringsregister endast folkbokföringsregister som finnas hos det lokala förs inom myndighetens skattekontor för vars verksamhetsområde. verksamhetsområde registret förs. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 10 § skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §2 ------------------------------------------------------- Terminalåtkomst till Terminalåtkomst till uppgifter i det centrala uppgifter i det centrala skatteregistret får finnas skatteregistret får finnas endast för de ändamål som endast för de ändamål som anges i 1 § och i den anges i 1 § och i den utsträckning i övrigt som utsträckning i övrigt som anges i andra femte anges i andra fjärde styckena. i länet i länet får ha terminalåtkomst till får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5 6 §§, 7 § 1 6, 8, 9, 13, 15, och 6 §§, 7 § 1 6, 7, dock 17 och 22 samt de uppgifter endast i fråga om uppgifter därutöver som behövs för ut- som skall lämnas enligt 2 färdande av skattsedel och kap. 19 § lagen (1990:325) dubblettskattsedel. om självdeklaration och kontrolluppgifter, 8, 9, 13 15, 17 och 22 samt de uppgifter därutöver som behövs för utfärdande av skattsedel och dubb- lettskattsedel. får ha terminalåtkomst också till övriga uppgifter om de, för pågåenden eller annat får beskattningsår, hänför sig vidare ha terminalåtkomst till länet eller avser till uppgifter som avses i skattskyldig som beskattas 7 § 7, 10--12, 14, 16, 18, i länet. 20, 21, 23 och 24 och som hänför sig till länet eller gäller skattskyldig som beskattas i länet. får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt 7 § 1 18, 20 24. får ha terminalåtkomst till uppgifter enligt 5 och 6 §§ samt 7 § 1, 3 och 4. i det län där ett mål är registrerat för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som sambeskattas med gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 § 1 får terminalåtkomsten avse också den som är delägare i fåmansföretag där någon som avses i tredje meningen är delägare. Av rådets förordning (EEG) nr 218/92 framgår att behörig myndighet i ett annat EU-land får ha terminalåtkomst till uppgifter rörande mervärdesskatt. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1983:143. 2 Senaste lydelse 1994:1905. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1915) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens lydelse enligt lagen (1994:1915) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär- desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen (1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt- ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter, mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2--4 och andra stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen. Uppgift om att fordran 9. Uppgift om att mot personen registrerats fordran mot personen hos kronofogdemyndighet, registrerats hos kronofog- uppgift om indriv- demyndighet, uppgift om ningsresultat, uppgift om indrivningsresultat, beslut om ackord, uppgift om att en person likvidation eller konkurs ålagts betalningsskyldighet samt uppgift om i egenskap av bolagsman betalningsinställelse. eller företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsane- ring, ackord, likvidation eller konkurs, uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig- hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17 kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.