prop · GJ03207 · 1996-01-01 00:00:00 — En översyn av enskilda näringsidkares beskattning i syfte att förenkla regelsystemet skall göras. Regeringen kommer vidare att överväga om det finns skäl att införa en särskild förmånsbehandling av utländska experter och företagsledare. Regeringen förbereder även ett nytt system för betalning av skatter och avgifter som skall underlätta och effektivisera både företagens och skatte- förvaltningens arbete. Arbetet är inriktat på att det nya systemet med s.k. skattekonton skall sättas i verket 1998. Som en del av finansieringen av åtgärderna som presenteras i propositionen slopas den nuvarande förmånsbehandlingen av allemansfonder fr.o.m. . Tobaksskatten höjs från samma tidpunkt . En avfallskatt kommer att införas . Vidare minskas avsättningsutrymmet till periodiseringsfond fr.o.m. . 8 Utbildning och kompetens Den viktigaste resursen för ett lands möjligheter till utveckling är dess medborgare. I en allt mer internationaliserad värld ställs stora krav på individens möjlighet att anpassa sig efter nya betingelser. Samhällets omvandling medför att allt högre krav ställs på kunskap och kompetens. räckte det med en utbildning i början av livet, nu behövs ett livslångt lärande. En nödvändig förutsättning för att uppnå en hög tillväxt på är utbildning. Nyckeln till lägre arbetslöshet, högre tillväxt, ökad jämställdhet och vidgad valfrihet är mer än något annat utbildning och kompetenshöjning. För att skapa en långsiktigt stabil tillväxt och för att stärka individernas kompetens på en arbetsmarknad i förändring måste konsekvent satsa på en utveckling av kunskap och kompetens. Den mest effektiva fördelningspolitiken är den som stimulerar den ekonomiska tillväxten, eliminerar kunskapsbrister och minskar arbetslösheten. Ökad kunskap är emellertid inte endast viktigt för vårt ekonomiska välstånds utveckling, utan utgör även grunden för social, politisk och kulturell utveckling. Därför krävs en andra utbildningsrevolution för inför 2000-talet. Fler människor i utbildning - såväl i skolan och högskolan som i vuxenutbildningen - innebär ökade investeringar i kunskap och kompetens. Trots formellt längre utbildning återfinns kvinnor betydligt mer sällan än män på positioner där deras kompetens fullt ut nyttjas. För högre tillväxt måste bägge könens resurser och erfaren- heter tas tillvara. Utbildning för vuxna arbetslösa En särskild statlig satsning på vuxenutbildning genomförs med i storleksordningen när den är fullt utbyggd för att ge utbildning upp till treårig gymnasiekompetens för minst 100.000 vuxna, i första hand arbetslösa. Den kraftiga ökningen av vuxenutbildningen är ett bidrag i kampen mot arbetslösheten. Målgruppen för utbildningssatsningen är i första hand arbetslösa och därutöver anställda som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Genomgående skall de prioriteras som har kortast utbildning och störst behov av gymnasiekompetens för att få en starkare ställning på arbetsmarknaden. En bas i form av treårig gymnasiekompetens är oftast en förutsättning för att byta yrkesinriktning och kunna utbilda sig för arbete i andra branscher. Utbildningssatsningen skall också bidra till att bryta könsmässiga snedfördelningar på arbetsmarknaden. Ansvaret för att genomföra vuxenutbildningssatsningen bör läggas på kommunerna. Kommunerna kommer efter ansökan att kunna få särskilda bidrag med start . Kommunerna kan fritt välja den organisation och de utbildningsanordnare som effektivast och bäst svarar mot målgruppens behov och de lokala förutsättningarna. Kommunerna skall vara huvudansvariga för verksamheten och för utbildningens kvalitet men de bör genom att lämna uppdrag eller köpa utbildning kunna engagera många olika utbildningsanordnare för att genomföra verksamheten och tillgodose denna stora grupp av vuxnas skiftande intressen och behov. Kommunerna måste etablera ett nära samarbete med arbetsförmedlingen vid planering och genomförande så att i första hand arbetslösa som har behov av gymnasieutbildning kan ta del av utbildningssatsningen. Den satsning på vuxenutbildning som genomförs med de särskilda statliga medlen skall avse utbildning på gymnasial nivå upp till treårig gymnasienivå och leda till formell kompetens. Betyg skall ges och motsvarande intyg skall utfärdas av folkhögskolor. En individuell studieplan skall göras upp och kontinuerligt revideras i dialog mellan individen och skolan. För de arbetslösa skall studieplanen ingå som en del i den individuella handlingsplan som arbetsförmedlingen och den arbetssökande skall upprätta. Det är viktigt att man i varje kommun via arbetsförmedlingsnämnden hittar nya samverkansformer mellan kommunens studie- och yrkesvägledning samt arbetsförmedlingen så att den samlade kompetensen tas till vara. En särskild delegation inrättas för att under den inledande fasen leda utbildningssatsningen. Regeringen kommer att noggrant följa satsningen genom uppföljning och utvärdering av den verksamhet som blir resultatet. Arbetet skall ske i nära samverkan med berörda myndigheter och . Vuxna som är arbetslösa och studerar på grundskole- eller gymnasienivå ges möjlighet att under högst ett studieår erhålla ett särskilt utbildningsbidrag motsvarande nivån på arbetslöshetsersättningen. Även anställda i samma åldersgrupp med minst fem års arbetslivserfarenhet kan få del av det särskilda utbildningsbidraget under förutsättning att berörda lokala parter slutit ett avtal där arbetsgivaren förbinder sig att som ersättare bereda plats åt en långtidsarbetslös inskriven vid arbetsförmedlingen. De som vill fortsätta utbilda sig ges möjlighet att studera med ordinarie studiestöd. Det särskilda utbildningsbidraget kommer att införas och omfatta i storleksordningen netto. Även de som påbörjat sina studier tidigare och som fortsätter efter ges möjlighet att söka det särskilda utbildningsbidraget. Dessutom tillkommer SVUXA som omfattar netto. Studiestöden har utretts. Utredningen föreslår en reformering av studiestödssystemet till ett sammanhållet studiestöd. Regeringen kommer att överväga utredningens förslag. Expansion av den högre utbildningen För att främja näringsliv och sysselsättning, men även för utvecklingen av samhället i övrigt, är utbildning och forskning av central betydelse. Därför fortsätter expansionen av den högre utbildningen. Denna sker från ett gott utgångsläge då har en, vid internationell jämförelse, hög utbildningsstandard. Den är dock ojämnt fördelad. Utbildningsnivån bland de anställda inom offentlig sektor är betydligt högre än inom den privata sektorn. Antalet sökande till högskolan har fördubblats . Trots den kraftiga utbyggnaden får många behöriga sökande inte plats på högskolan. En fortsatt utbyggnad av högre utbildning är därför nödvändig för att bereda fler ungdomar plats och ge möjlighet för fler vuxna att genomgå en grundläggande högskoleutbildning eller vidareutbildning på denna nivå. Den högre utbildningen är också ett viktigt regionalpolitiskt medel. Därför kommer den kommande expansionen att huvudsakligen ske vid de mindre och medelstora högskolorna. Men för att denna utbildningssatsning verkligen skall komma hela samhället till del krävs att näringslivet verkligen efterfrågar och anställer högutbildad arbetskraft. Regeringen har i sysselsättningspropositionen gett förslag om fördelning av de 30.000 nya platser som planeras att tillföras högskolan . Utbyggnaden kommer att avlösa de tillfälliga utbildningsplatser som finansieras med arbetsmarknadspolitiska medel. Hälften av de tillkommande platserna kommer att inriktas mot naturvetenskap och teknik. I budgetpropositionen och den avlämnade forskningspolitiska propositionen kommer regeringen att mer ingående motivera den högre utbildningens och forskningens avgörande betydelse för att öka sysselsättningen. Utbildningssatsningen finansieras, som redovisades i vårpropositionen, genom höjda energiskatter, besparingar inom arbetsmarknadspolitiken samt genom vissa indragningar. En aktiv arbetsmarknadspolitik hjälper företagen att snabbt tillsätta lediga platser som den stöder individen vid svåra omställningar. Syftet är att så snabbt som möjligt tillsätta lediga platser och hålla arbetslöshetstid- erna så korta som möjligt. En god arbetsmarknadspolitik innebär ett ömsesidigt åtagande mellan samhället och medborgaren. Samhället ikläder sig skyldigheter gentemot individen endast i den mån individen uppfyller sitt ansvar. Det egna ansvaret ligger i att anta utmaningen att utveckla kompetensen och aktivt söka arbete. Vetskapen om att man som arbetslös inte hamnar utanför samhällsgemenskapen gör att man vågar ta de initiativ som behövs för att kunna förbättra sin situation på arbetsmarknaden. Här är en försäkring som skyddar mot inkomstbortfall under omställningen central. Regeringen anser därför att försäkringsnivån skall höja till . Denna höjning finansieras fullt ut med regelförändringar i systemet. Höjningen av arbetslöshetsförsäkringen till finansieras delvis med ett skärpt arbetsvillkor och ett stramare förvärvsbegrepp. Resterande del finansieras via förändringar inom a-kassan . En tillräcklig finansiering är en begränsning av uppräkningen av ersättningen på grund av löneavtal till högst och en samordning av arbetslöshetsersättningen med avgångsvederlag, semesterersättning och föräldrapenning. Arbetslöshetsförsäkringen renodlas genom att arbetsvillkoret skärps. Regeringen föreslår att arbete på halvtid fördelat (endast månad får räknas) krävs för en kvalificering. Den inkomst som ligger till grund för ersättningen kommer att beräknas utifrån de senaste 12 månadernas inkomst. Dessutom stärks förvärvsbegreppet genom att inga arbetsmarknadspolitiska åtgärder räknas som arbete vid uppfyllande av arbetsvillkoret vid inträdet i arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär att arbetslöshetsförsäkringen blir mera likformig och rättvis eftersom enbart vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder likställs med arbete såsom regelsystemet är ut- format . Den sammantagna effekten av det skärpta arbetsvillkoret och förvärvsbegreppet gör det svårare att kvalificera sig för a-kassa. Mer arbete kommer att krävas för att individen skall kunna ta full del av arbetslöshetsförsäkringen. Den höga arbetslösheten och stora åtgärdsvolymen har ställt arbets- marknadspolitiken inför nya krav. Om arbetslöshetsförsäkringen förvandlas från en omställningsförsäkring till en långsiktig försörjning hotas arbetslinjen. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken får inte nedgraderas till att enbart vara en väg till en ny ersättningsperiod. Då hotas kvaliteten. Åtgärderna skall vara en del i en individuell handlingsplan för en återgång till den reguljära arbetsmarknaden. Som tidigare aviserats föreslår regeringen en bortre parentes bl.a. för att tydliggöra arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring. I samband med denna proposition föreslås att den totala ersättningstiden i omställningsförsäkringen varvat med arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller utbildning med stöd motsvarande a-kassa bör sättas till längst med möjlighet till förlängning till för den som har utfört reguljärt förvärsarbete. skall det vara möjligt att finna en god lösning även för arbetssökande som behöver omfattande insatser för att erhålla ett reguljärt arbete. Regeringen föreslår att den totala ersättningstiden delas upp i tre ersättningsperioder varav de två först belöper sig på vardera och den tredje . För rätt till en ny ersättningsperiod inom ersättningstiden bör krävas att den arbetssökande utför minst sex månaders re- guljärt förvärvsarbete eller deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller i utbildning med stöd motsvarande arbetslöshetsersättningen . De som varit inskrivna på arbetsförmedlingen längre än kommer att få möjlighet att med bibehållen ersättning på a-kassenivå sysselsättas i kommunerna, landstingen eller staten . Det finns stora behov av kompletterande insatser inom vård, omsorg och andra områden som kan tillfredsställas på detta sätt. Målet är att detta program skall omfatta ca 40.000 äldre långtidsarbetslösa. Även lönebildningen måste förbättras. Den fungerar inte tillfreds- ställande. Det kommer bl.a. till uttryck i att löneökningarna i allmänhet legat över de i konkurrerande länder. Även för väntas löneökningarna överstiga den genomsnittliga i EU. Så länge som lönebildningen fungerar på nuvarande sätt är det näst intill omöjligt att hållbart minska arbetslösheten. En väl fungerande lönebildning är därför en förutsättning för att komma tillbaka till full sysselsättning. Det svenska välfärdssamhället står nu inför ett avgörande vägval. Om det skall vara möjligt att halvera den öppna arbetslösheten och på lång sikt uppnå full sysselsättning, kan inte hela utrymmet som skapas tas i anspråk av dem som redan har ett arbete. möjligheter att även framstå som ett väl utvecklat välfärdssamhälle med hög sysselsättning och låg arbetslöshet beror på hur lönebildningen kommer att fungera. Vad som behövs är en sund och balanserad lönebildning på god europeisk nivå. Arbetsrätten behöver förändras. Arbetsrätten måste ha en ändamålsenlig utformning och spegla en rimlig avvägning mellan löntagarnas behov av skydd mot godtyckliga och diskriminerande beslut och företagens behov av att kontinuerligt kunna anpassa sin organisation och sin arbetsstyrka till förändrade förutsättningar och behov. Den skall också vara utformad så att den inte försvårar för företagen att nystarta och expandera. , med företrädare för arbetsmarknadens parter, redovisade resultatet av sitt arbete. Arbetsmarknadens parter meddelade att de inte kunde ställa sig bakom de förslag som kommissionens ordförande presenterade. Regeringen anser det vara av största vikt att arbetsmarknadens parter kan komma överens om denna centrala fråga. Arbets- marknadens parter har meddelat regeringen att de har för avsikt att fortsätta försöken att nå en eller flera partsgemensamma uppgörelser på arbetsrättens område. Regeringen har i samband härmed ställt medlare till parternas för- fogande. Parterna skall redovisa resultatet av överläggningarna. Dagens arbetsmarknad ställer allt högre krav på flexibilitet. Kraven ökar på snabba produktionstider, hög kvalitet och utvecklad kompetens. Konjunktur- och verksamhetsanpassade arbetstider blir allt vanligare. ökar antalet nya arbetsformer. Företagens allt högre krav på flexibilitet påverkar de anställdas situation, och ställer helt nya krav på lagstiftningen kring arbetstider och arbetsmiljö. Övertidsuttaget har ökat . Den nya utvecklingen påverkar dessutom kvinnor och män olika. Lagarna måste bättre än tidigare kombinera verksamheternas ökade behov av flexibilitet med arbetstagarnas behov av trygghet och inflytande över arbetstidens längd och förläggning. När flexibiliteten ökar blir det viktigare att lagarna tar hänsyn till olika arbetstidsmönster och tidsanvändning. arbetstidskommitté som regeringen tillsatte , har bland annat till uppgift att utvärdera hur dessa krav och behov skall balanseras. Utgångspunkten har varit att det är parterna som i första hand skall hantera frågorna i kollektivavtal, men det är sannolikt nödvändigt att även göra vissa förändringar av lagstiftningen. skall också studera om det finns något samband mellan kortare arbetstid och möjligheten för fler att få arbete. Regeringens mål att halvera den öppna arbetslösheten måste sättas i förgrunden för den kommande politiken. Efter det att arbetstidskommittén har redovisat sitt uppdrag , kommer regeringen att återkomma till med en samlad proposition kring dessa frågor. 10 Effekterna på de offentliga finanserna För att bibehålla förtroendet för de offentliga finanserna skall utgiftsökningar och inkomstminskningar vara fullt finansierade genom beslutade utgiftssänkningar eller inkomstökningar. Samtliga förslag som redovisas är fullt ut finansierade. De anslagsförändringar som begärs för /96 innebär en bruttoökning som uppgår till . De finansieras genom inleveranser från den statliga bolagssektorn (tabell 10.1.). Utgiftstaket ligger fast. I regeringens proposition 1995/96:150 föreslog regeringen ett utgiftstak för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för på , för på och för på . I detta sammanhang redovisades även preliminära ramar för respektive utgiftsområde. I propositionen 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering, m.m. redovisas några förslag som kommer att påverka fördelningen mellan ramarna för utgiftsområdena utan att detta påverkar taket för de totala statliga utgifterna (tabell 10.2). Skatteförslag presenteras och aviseras för att bidra till att skapa den önskvärda stabiliteten som den inhemska ekonomin främjas. De olika skatteförslagen finansieras fullt ut (tabell 10.3. Tabell 10.1 Specifikation av förändringarna i utgiftsanslagen för /96 i förhållande till statsbudgeten Belopp Förslag tillFörändring i stats-nytt anslags-Ökning (+) budgetenbelopp Minskning (-) Reformer Statschefen och regeringen och utveckling inom , reservationsanslag1 000 000+1 000 000 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, reservationsanslag1 000 000+1 000 000 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning, reservationsanslag 100 000 1 100 000+ 1 000 000 Summa 100 000 3 100 000+ 3 000 000 Finansiering Utdelning från + 3 000 000 Tabell 10.2 Specifikation av tidigare aviserade åtgärder Miljoner kronor 1995/96 1997 1998 1999 Reformer Utbildningssatsningar 900 6600 8000 9600 Höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen () 1500 1500 Summa reformer 900 6600 950011100 Finansiering1 Arbetsvillkor 300 300 400 Förvärvsbegrepp 200 200 300 Inväxling (arbetslöshetsförsäkring) 1200 1500 1600 Besparing a-kassan 1000 1000 Effektivisering av arbetsmarknadspolitiska åtgärder 500 1185 1185 1185 Förändrat rekryteringsstöd och arbetsmarknadsutbildning 900 900 900 100 100 100 Myndigheter inom UO 14 30 30 Besparingar inom UO 16 1000 Övriga departement Indragning av bl.a anslagssparande och reservationsmedel (A, Fi, K och Fö) 600 Besparing som preciseras i budgetpropositionen400200100 Summa finansiering 500 4885 5415 6615 **FOOTNOTES** 1Återstoden av utbildningssatsningen finansieras via höjda energiskatter Tabell 10.3 Specifikation av förändringarna på inkomstsidan Miljoner kronor 1995/96 1997 1998 1999 Skattelättnader Temporärt reducerad stämpelskatt för fastigheter och tomträtter 800 2000 200 Slopad försäljningsskatt bilar 600 1500 1500 1500 Förändrad bilförmånsbeskattning 900 1000 1000 Lättnad i dubbelbeskattningen 3500 3500 Reducerade socialavgifter 2100 2300 2300 Summa skattelättnader 1400 6500 8500 8300 Finansiering Höjd fordonsskatt 300 1600 1600 1600 Höjd tobaksskatt 1300 1200 1200 Höjd skatt allemansfonder till 400 400 Utnyttjande av kvarvarande 2 miljarders ram från proposition 1994/95:25400 800 700 1600 Begränsning av maximal avsättning till periodiseringsfond från 3000 3000 Begränsad uppräkning skiktgräns inför 199790010001000 Avfallsskatt 400 400 Summa finansiering 700 4600 8300 9200 Saldoeffekter skatteåtgärder -700-1900 -200 900 Utdelning från 800 2000 200 0 100 100 0 900 Genom en offensiv näringspolitik för tillväxt och sysselsättning avser regeringen att bidra till företagstillväxt och en halvering av arbetslösheten . I syfte att stärka näringslivets tillväxt och öka sysselsättningen föreslås därför ett särskilt treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. För detta ändamål anvisas . Dessutom förändras inriktningen i regional- och näringspolitiken i syfte att bättre utnyttja de samlade regional- och näringspolitiska resurserna. Vidare inrättas en fond omfattande inrättas med syfte att stärka samarbete och utveckling i . Dessutom föreslås ett femårigt program för omställning till en hållbar utveckling föreslås. Programmet syftar till att driva på den tekniska utvecklingen samt att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader, återvinning och minskad deponering av byggmaterial samt åtgärder inom VA-området. föreslås för detta ändamål. Högst av de medel som är avsatta för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting för kommer att få användas för projekt som avser att bidra till omstruktureringen i den kommunala verksamheten. Genom projekten förbättras förutsättningarna för att den fortsatta anpassningen till den ekonomiska situationen görs på ett sätt som säkerställer kvaliteten i den kommunala verksamheten i ett mer långsiktigt perspektiv. Utbildningssatsningen fullföljs genom att den reguljära utbildningen byggs ut med 100 000 platser inom vuxenutbildningen och 30 000 nya platser inom högskolan. Den särskilda satsningen på vuxenutbildningen inleds redan under /97. inleds i nya former den särskilda vuxenutbildningssatsningen som skall pågå . Detta innebär en senareläggning av denna med i förhållande till vad som aviserats i proposition 1995/96:150. Den permanenta utbyggnaden av högskolan påbörjas med 15 000 platser. För att ge utrymme för en god planering av den fortsatta expansionen bör de återstående 15 000 platserna tillkomma först . Som planeringsunderlag ger regeringen förslag till fördelning av de 30 000 platserna. Hälften av de tillkommande platserna kommer att inriktas mot naturvetenskap och teknik. Kostnaderna för utbildningssatsningarna finansieras genom förändringar och omprioriteringar inom olika utgiftsområden bl.a. inom utbildningsområdet. Finansiering sker i huvudsak inom arbetsmarknadsområdet och genom höjning av energiskatterna. Därutöver sker finansiering genom att utbildningssatsningen får effekt på den öppna arbetslösheten och att belastningen på arbetslöshetsförsäkringen därmed minskar. Inom det arbetsmarknadspolitiska området föreslås en ny inriktning av arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingarna stärks som de centrala resurserna reduceras. Kommunerna får en starkare roll. Användningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen blir mer flexibel. För att öka kvaliteten i den offentliga servicen kommer tillfälligt offentligt arbete erbjudas de som är eller äldre och som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Arbetslösa ges möjlighet att studera på grund- och gymnasieskolenivå med utbildningsbidrag motsvarande a-kassa. Även anställda kan få del av utbildningsbidraget under förutsättning att de ersätts med en långtidsarbetslös registrerad vid arbetsförmedling. Arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring förstärks. En bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen införs för att förstärka arbetslinjen. Regeringen anser att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas till fr.o.m. . Höjningen kostar och skall finansieras fullt ut genom regelförändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. I samband med denna proposition föreslås förändringar i arbetsvillkor och förvärvsbegrepp som beräknas reducera utgifterna med . Återstående besparingar på skall genomföras och kommer att avse förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. I det konvergensprogram som redovisades aviserades utförsäljningar av statliga tillgångar på . Det gällde bl.a. Nordbanken och . har delar av statens innehav av aktier i sålts. Ytterligare preciseringar av dessa åtgärder görs . Regeringen kommer att återkomma till med förslag om försäljning av aktieinnehav i . Aktierna i innehas av Stadshypotekskassan som ett led i ombildningen av . I förarbetena till ombildningen konstaterades att såväl låntagarna som staten hade bidragit till att bygga upp eget kapital. Låntagarna i har erhållit av kapitalet. Enligt regeringens mening har denna grupp därmed kompenserats för sitt bidrag till kapitaluppbyggnaden. De tillgångar som finns i kassan tillhör därför staten. Värdet av aktierna beräknas vara ca . Ställningen för Stadshypotekskassans obligationsinnehavare skall inte försämras p.g.a. försälj- ningen av aktieinnehavet. Utdelning från kommer att användas som en del i finansieringen av de åtgärder som regeringen nu föreslår. Dessa utdelningar beräknas uppgå till .