prop · GJ03208 · 1996-01-01 00:00:00 — 48 § Borttagandet av vissa paragrafhänvisningar i första stycket är föranledda av att socialnämndens skyldigheter enligt dessa paragrafer i föreslås upphävda (se förslaget till ändring i ). Hänvisningen till 7 kap. 7 § har formulerats om så att det direkt framgår vilka avtal enligt nämnda lagrum som omfattas av bestämmelsen i 48 § socialtjänstlagen. Engångsbelopp omfattas inte heller i fortsättningen av bestämmelsen. I andra stycket har endast en hänvisning till 9 § lagen (1964:143) om bi- dragsförskott ersatts med en hänvisning till motsvarande bestämmelse i 17 § i den föreslagna lagen om underhållsstöd. 11.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 20 a § Paragrafen, som utgör ett komplement till stadgandet i 20 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, överensstämmer i sak med 12 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Uppgiftsskyldighetens omfattning är generellt bestämd genom uttrycket "förhållande som är av betydelse för tillämpningen av denna lag". I praktiken blir tillämpningsområdet uppgifter om inkomst och förmögenhet som inte hämtas från skatteregister, och då närmast uppgifter om förmögenhet i de fall denna understiger gränsen för förmö- genhetsbeskattning. Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian "underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar" (Ds 1996:2) Remissinstanser har varit följande: se bilaga Utgångspunkter för ändringar i reglerna om samhällsstöd Promemorians förslag: Samhällsstödet till barn vars föräldrar inte bor tillsammans skall vara oberoende av regler om underhållsbidrag. Det skall utformas så att statens kostnader minskar. Samhällsstödet skall i fortsättningen benämnas underhållsstöd. Remissinstanserna: , och Kammarrätten i anser att förslaget till stor del synes minska olägenheterna i nuvarande system. ser vidare den förutsedda minskningen av antalet mål rörande under- hållsbidrag vid de allmänna domstolarna som en positiv effekt. Länsrätten i , och ansluter sig i huvudsak till förslaget. Även () och tillstyrker i allt väsentligt promemorians förslag. Enligt RFV:s uppfattning innebär det föreslagna systemet att samhället får bättre kontroll över kostnadsutvecklingen, ställer större krav på sökanden att visa att föräldrarna inte sammanbor och bidrar inte med ekonomiskt stöd till barn som saknar behov av stöd. , som i huvudsak ser positivt på den föreslagna konstruktionen till underhållsstödet, anför bl.a. att de bi- dragsansvariga kommer att få bidra till sina barns försörjning i större om- fattning och situationer då föräldrar med goda inkomster erhåller stöd från det allmänna kommer att minska. , , och i ser principiellt positivt på flera grunddrag i det aktuella förslaget till underhållsstöd. instämmer i departementets strävan att de nya reglerna om samhällsstöd bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Även och kommun understryker vikten av att framhålla att det är föräldrarna som har det grundläggande ansvaret för barnets försörjning. kommun framhåller att flera av de negativa konsekvenser som finns i det nuvarande systemet rättas till. Det positiva är också enligt kommunen att beräkningen blir enklare, snabbare och kräver mindre kontroller som den är lättare att förstå och borde upplevas som rättvisare mellan underhållsskyldiga. Beroendet av den andre förälderns ekonomi minskar också. instämmer i utgångspunkterna för förslaget och anser att det i flera avseenden är bättre än dagens system. , kvinno- förbund, och och Samhälle anser att det är mycket positivt att reglerna utformas klarare så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för barnen. påpekar att förslagen kan sägas vara ett led i renodlingen av domstolarnas verksamhet. Centerkvinnorna anför att det är bra att man här har eftersträvat ett system som ur samhällsekonomisk synpunkt är kostnadsnedbringande, men även mindre byråkratiskt för den enskilda människan. Föreningen anser att utredningens förslag är ett steg i rätt riktning. anser att det är bra att det före- slås en förändring av kopplingen mellan samhällsstöd och regler. Sannolikt har det med detta förslag skapats större möjligheter att komma till rätta med de negativa effekter som finns i nuvarande system. anser att promemorian innehåller många positiva förslag men enligt styrelsens uppfattning kan dock förslaget komma att upplevas negativt av vissa föräldrar och bidra till en känsla av orättvisa dem emellan. Det finns vidare en risk att den bidragsskyldige upplever att han betalar en avgift till samhället och inte för sitt barn vilket kan medföra negativa konsekvenser för kontakterna med barnet. Även i Samhället () ser en risk i att förslaget urholkar förälderns underhållsskyldighet mot barnet och ersätter det med en återbetalningsskyldighet gentemot samhället. Effekten kan enligt bli att främst underhållsskyldiga fäder känner sig allt mer bort- kopplade från barnen. kommun och kommun befarar att det för den enskilde kommer att bli svårt att förstå varför det skall vara olika beräknings- modeller liksom vad man skall rätta sig efter när man separerar. Länsrätten i län, vid , och anser sig inte kunna tillstyrka förslaget. Föreningen jurister vid de allmänna advokatbyråerna av- visar förslaget såväl av principiella skäl som på grund av att förslaget inte medför ett bättre bidragssystem. Föreningen till 2 föräldrar anser att grundregeln skall vara att föräldrarna skall stå för halva barnets behov vardera. Promemorians förslag: Underhållsstöd kan lämnas till barn vars föräldrar inte bor tillsammans, oberoende av om barnet varaktigt bor hos endast en av föräldrarna eller växelvis hos båda föräldrarna. Underhållsstöd skall lämnas till barn som bor i . Underhållsstödet administreras av försäkrings- kassan. Remissinstanserna: efterlyser en tydligare motivering till varför möjlighet till underhållsstöd skall finnas när ett barn bor växelvis hos båda föräldrarna. vill uppmärksamma på att barnet inte alltid är folkbokfört där det i dagligt tal anses bo. Vad gäller växelvis boende påpekar styrelsen att förslaget medför en överkompensation för de föräldrar som har möjlighet att ha barnet växelvis boende hos sig jämfört med andra föräldrar. Styrelsen kan inte se det rimliga i detta och avstyrker förslaget i denna del. föreslår att det införs en bestämmelse som innebär att det för att underhållsstöd skall beviljas krävs att boföräldern ensam eller tillsammans med den andre föräldern är vårdnadshavare för barnet. Konsu- mentverket stöder förslaget att underhållsstöd skall kunna lämnas även till barn som bor hos båda föräldrarna. kommun anser att förslaget om stöd till de växelvis boende barnen är en nödvändighet. kommun befarar att systemet blir orättvist mot den förälder som barnet inte är folkbokfört hos. Detta kan enligt kommunen skapa konflikter mellan föräldrarna. kommun stödjer förslaget om att samhällsstödet skall omfatta både situationer då barnet bor varaktigt hos en av föräldrarna och situationer då barnet bor växelvis hos båda föräldrarna. anser att underhållsstödet vid växelvis boende bör få en annan lösning där stödet bör lämnas med beaktande av båda föräldrarnas sammanlagda inkomst. Förbundet anser vidare att det även i fortsättningen skall krävas att boföräldern också har den rättsliga vårdnaden om barnet. i påpekar att utfyllnadsbidraget vid växelvis boende kan leda till att föräldrarna väljer att folkbokföra barnet så att högsta möjliga underhållsstöd betalas ut. Det kan också finnas risk för att stridigheter uppstår mellan föräldrarna om hos vem barnet skall vara folkbokfört. anser att det även i fortsättningen skall krävas att boföräldern också har den rättsliga vårdnaden om barnet. Före- ningen Barnens rätt i Samhället () vill fästa uppmärksamheten på att gemensam vårdnad och växelvis boende inte alltid är samma sak. Det kan enligt föreningen inte uteslutas att den återbetalningsskyldige istället för att åter- betala viss procentandel av lönen väljer att ha barnet hos sig. Växelvis boende är inte alltid till barnets fördel och förslaget bör därför i den delen utredas ytterligare. anser vidare att underhållsstöd bör utges om barnet bor hos någon annan än förälder, t.ex. mormor. Föreningen tillstyrker förut- sättningarna för underhållsstöd i sin helhet. befarar att underhållsstöd vid växelvis boende kan leda till att föräldrarna strider om hos vem barnet skall vara folkbokfört, eller väljer att folkbokföra barnet så att högsta möjliga stöd utges. Promemorians förslag: Underhållsstödet skall uppgå till och barn. Om barnet har egna inkomster, skall underhållsstödets belopp minskas. För inkomster som överstiger skall underhållsstödet minska av överskjutande belopp. Remissinstanserna: och Föreningen anser att den föreslagna bidragsnivån ligger på en lämplig nivå. kommun anser att samhällsstödet skall utformas så att det motsvarar ungefär hälften av normalkostnaderna för ett barn sedan hänsyn tagits till det allmänna barnbidraget. anför att stödet bör relateras till barnets ålder. kommun finner det anmärkningsvärt att samhällsstödet höjs när huvudmotivet för förslaget är att spara pengar. och saknar i promemorians lagförslag någon skrivning om hur underhållsbidraget ska värdesäkras i förhållande till inflationen. vid anser att reglerna för när barnets egna inkomster skall reducera underhållsstödsbeloppet är omotiverat generösa. påpekar att den föreslagna nivån inte innebär någon förbättring för den ensamstående bo- föräldern vilket hade varit önskvärt. tillstyrker förslaget om när barnets egna inkomster skall reducera underhållsstödet. När det gäller frågan om inkomstprövning av underhållsstödet mot vårdnadhavarens inkomst så ifrågasätter om inte boförälderns ekonomi bör beaktas i högre grad. Länsrätten i län anser att staten påtar sig mycket stora administrationskostnader för att utge stöd till människor som i många fall inte behöver det. En utbyggnad av andra stödformer skulle enligt länsrätten bättre gagna de grupper som har behov av stöd. anser att samhällstödet bör behovsprövas mot boförälderns inkomst. och pekar på att ytterligare besparingar för det allmänna skulle ske om förslaget kompletteras med en prövning av stödets storlek även i förhållande till boförälderns inkomstförhållanden. anser att det på lång sikt är centralt att finna en form där även vårdnadshavarens försörjningsförmåga beaktas utan att målkonflikter uppstår på andra områden. framhåller att en behovsprövning skulle kunna leda till besvärande marginaleffekter. kommun förordar att stödet bortfaller helt när barnet med egna inkomster tillgodoser sitt behov samt att man med en förenklad behovsprövning av boförälderns ekonomi åtgärdar de mest stötande utbetalningarna. kommun anser att det bör finnas en spärrregel för föräldrar med god ekonomi. kommun stöder principen att återbetalningsskyldigheten bör bestämmas enbart med utgångspunkt i den underhållsskyldiges betalningsförmåga. i och ser det som positivt att det inte skall finnas någon koppling mellan vårdnadshavarens inkomst och samhällets stöd. ser med tillfredsställelse på förslaget att underhållsstödet skall vara ett generellt bidrag lika för alla barn. vid univerisitet, , Föreningen till 2 föräldrar, och Föreningen anser att boförälderns ekonomi bör påverka samhällsstödets belopp. Promemorians förslag: För det underhållsstöd som betalas till den förälder som barnet bor hos skall den andra föräldern vara återbetalningsskyldig gentemot staten. Återbetalningsskyldigheten skall bestämmas oberoende av inkomsten hos den förälder som barnet bor hos och enligt en schabloniserad procentmetod. Återbetalningsskyldighet skall inte fastställas om underhållsbidrag bestämts som ett engångsbelopp. Remissinstanserna: anser att det är viktigt att de olika procentsatserna bestäms på ett sådant sätt att det avspeglar samhällets syn att det i första hand är föräldrarna och inte det allmänna som skall svara för bar- nens försörjning. anser att den föreslagna procentmetoden uppfyller kravet på enkelhet som möjligheterna till manipulation försvåras eftersom inkomsterna relativt lätt kan kontrolleras. Även kommun instämmer i att procentmetoden är enkel att förstå. Kommunen anför dock att metoden kommer att ge samhället nya kostnader eftersom samhällsstödet kommer att omfatta även barn till höginkomsttagare. kommun stöder principen att återbetalningsskyldigheten bör bestämmas enbart med utgångspunkt i den underhållsskyldiges betalningsförmåga. Försäkringsanställdas för-bund anser att det är positivt att återbetalningsskyldigheten skall bestämmas oberoende av den andre förälderns inkomster. Promemorians förslag: Återbetalningsskyldigheten för underhållsstödet skall relateras till den återbetalningsskyldiga förälderns årliga bruttoinkomst efter ett grundavdrag på . Återbetalningsskyldigheten skall fastställas till en viss procent av det på så sätt framräknade beloppet. Procentsatsen är för ett barn, per barn för två barn och per barn för tre barn. Den totala procentsatsen ökar med en procentenhet för varje ytterligare barn utöver tre. Alla den återbetalningsskyldiges biologiska barn och adoptivbarn räknas med i antalet barn. Om återbetalningen skulle bli lägre än per barn och månad bortfaller återbetalningsskyldigheten. Återbetalningsskyldigheten skall justeras . Remissinstanserna: anser att det från allmän synpunkt kan ifrågasättas om inte gränsen för full återbetalningsskyldighet bör sättas vid en något lägre inkomst än vad som följer av förslaget. Liknande synpunkter framförs av , och vid . påpekar att om man väljer den föreslagna nivån på grundavdrag och återbetalningsprocent är det viktigt att eftergift kan medges efter individuell behovsprövning. Risken finns annars att underhållsskyldigheten blir alltför betungande för bidragsansvariga med svag ekonomi. kommun framför att systemet bör utformas så att bidragsskyldiga med de lägsta inkomsterna garanteras en skälig levnadsnivå. kommun anser att det är tilltalande att hitta en modell med en procentregel. De föreslagna procentsatserna och förbehållsbeloppet kommer dock enligt kommunens mening att leda till att det läggs ytterligare sten på börda för ekonomiskt svaga individer, som det gynnar individer med högre inkomster. föreslår att återbetalningskyldigheten skall bortfalla först när det totala återbetalningsbeloppet till understiger . Akademikers anför att det är positivt att halvsyskon får samma rätt till ekonomiskt stöd från den gemensamma föräldern. motsätter sig kraftigt att man i sitt andra förhållande skall vara mer skyldig att sörja för barnens ekonomiska trygghet till förmån för barnen i ett tidigare förhållande. Föreningen tillstyrker förslagen delvis med reservation mot en schabloniserad procentmetod. anser att procentregeln bör vara enkel att administrera. Förbundet påpekar vidare att grundavdraget på inte på ett tillfredsställande sätt löser de ekonomiska svårigheterna för underhållskyldiga med svag ekonomi. Promemorians förslag: Återbetalningsskyldigheten skall beräknas på intäkt av tjänst, intäkt av kapital, inkomst av näringsverksamhet samt skattepliktig förmögenhet som överstiger . Remissinstanserna: Kammarrätten i , , , , , Föreningen och instämmer i att inkomstbegreppen vid beräkning av återbetalningsskyldighet av underhållsstöd och bostadsbidrag bör samordnas. Föreningen och tillägger att en samordning med bostadsbidrag bl.a. innebär administrativa fördelar. anser att en kontinuerlig anpassning till den bidragsskyldiges ekonomiska förmåga är väl motiverad och att en förälder skall betala efter sin förmåga utan hänsynstagande till andra åtaganden. påtalar att regler saknas för hur återbetalningsskyldigheten skall fastställas för bidragsskyldiga med oregelbundna inkomster. kommun anser att i inkomstbegreppet bör även kostnader för inkomsternas förvärvande och avbetalning på studielån beaktas. Föreningen till 2 Föräldrar pekar på att återbetalningsskyldigheten också skall vara beroende av om det finns stora kostnader för resor i samband med umgänge. och Föreningen anser att den ordning som föreslagits beträffande bostadsbidrag i fråga om preliminära och slutliga bidrag även bör införas vid fastställande av återbetalningsskyldighet. En tvingande regel om skyldighet att anmäla inkomstförändring bör införas, enligt kommun. påtalar att genom att återbetalningsbeloppet bestäms i förhållande till den bidragsskyldiges taxerade inkomst försvåras möjligheterna till manipulation då inkomsterna relativt lätt kan kontrolleras. menar att återbetalningsskyldigheten skulle kunna baseras på den aktuella inkomsten snarare än den taxerade. kommun har funnit att bruttoinkomsten bör ligga till grund för återbetalningsskyldigheten. Länsrätten i ifrågasätter om inte även den bidragsskyldiges inkomster för det aktuella året skall ha betydelse för när jämkning kan ske. kommun anger att för- slaget innebär betydande förenklingar jämfört med dagens system. Flera remissinstanser, såsom , och kommun påtalar även att återbetalningsskyldigheten blir lätt att förstå och beräkna för föräldrarna. i instämmer i att en ökad samordning med inkomstbegreppet i reglerna om bostadsbidrag vore en fördel och att detta skulle leda till administrativa vinster. Promemorians förslag: Om en återbetalningsskyldig förälder inte betalar till staten i rätt tid skall ränta betalas på skulden. Ränta skall betalas även om anstånd har medgetts. Räntesatsen skall bestämmas av regeringen. Betalning skall i första hand avräknas på upplupen ränta. Ränta som inte betalas skall läggas till kapitalskulden. Remissinstanserna: har inte något att erinra mot att ränta skall betalas för skuld som uppstått då återbetalningsskyldighet inte skett . Styrelsen anser dock att skulder som inte kan drivas in inte skall räntebeläggas. Föreningen tillstyrker förslaget i sin helhet. menar att det är rimligt att ränta debiteras även för skuld på underhåll till barn. Även kommun och instämmer i att reglerna är rimliga och tillägger att de dessutom kan öka motivationen för den underhållsskyldige att ta sin del av det ekonomiska ansvaret för barnet. kommun påpekar att människor med skuldbörda kan få svårigheter med återbetalningsskyldigheten. Promemorians förslag: En bidragsskyldig förälder kan helt eller delvis medges anstånd med återbetalningen till staten. Anstånd skall medges i den mån det behövs för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för eget underhåll och familjens behov. Därvid skall utsökningsbalkens bestämmelser om gäldenärens benificium tillämpas. Anstånd får även i andra fall medges om det finns anledning till det med hänsyn till den bidragsskyldiges ekonomiska eller personliga situation. En bidragsskyldig förälder som har en skuld till staten skall inte vara skyldig att betala ett högre belopp till staten än vad som motsvarar den återbetalningsskyldighet som är fastställd enligt procentreglerna. Återbetalning skall avräknas på den äldsta skulden. En bidragsskyldig förälder kan medges eftergift om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn till den bidragsskyldiges ekonomiska eller personliga situation. Remissinstanserna: Föreningen tillstyrker förslaget i sin helhet. påtalar att de föreslagna återbetalningsreglerna riskerar att orsaka en oönskad skuldackumulering hos vissa grupper återbetalningsskyldiga föräldrar. För att en sådan skuldackumulering skall motverkas föreslår tingsrätten att eftergiftsmöjligheterna ges en mindre restriktiv utformning. Liknande synpunkter framförs av . avstyrker att anstånd får medges först efter ansökan och anser att försäkringskassorna, liksom , bör bedöma detta eventuella behov. framför liknande synpunkter. påpekar att skäl kan finnas att överlämna en fordran på återbetalningsskyldighet till kronofogdemyndigheten även om utmätning av lön inte kan komma ifråga på grund av reglerna om förbehåll i utsökningsbalken, t.ex. för verkställighet i utbetalning av överskjutande skatt. anger att beslut om eftergift bör kunna fattas på tjänstemannanivå. () påtalar också att beneficiereglerna i utsökningsbalken kan innebära att gäldenären i vissa fall får förbehålla sig ett mycket högt belopp för betalning av bostadskostnader. RFV och anser att ränta på återbetalningsskyldigheten bör kunna Konsekvenserna för den återbetalningsskyldige Promemorians bedömning: De föreslagna reglerna om återbetalningsskyldighet till staten innebär att många återbetalningsskyldiga föräldrar med goda inkomster kommer att få återbetala en större del av samhällsstödet till staten än de gör nu enligt reglerna om bidragsförskott. Återbetalningsskyldiga föräldrar med låga inkomster kommer i vissa fall att få betala mer till staten och i andra fall mindre än . De belopp som staten återkräver kommer i vissa fall inte att kunna drivas in av kronofogdemyndigheterna till följd av utsökningsbalkens reg- ler om vad en gäldenär skall få förbehålla sig för sitt uppehälle. Remissinstanserna: anser att det är rimligt att återbetalningsskyldigheten inte är livslång utan upphör i vart fall vid uppnådd pensionsålder eller efter ett visst antal år efter det att under- hållsskyldigheten upphörde. avstyrker förslaget med motivering att det inte är rimligt att fastställa återbetalningsskyldighet för personer som ligger under för socialbidrag eller till belopp som inte går att driva in. framhåller att det är olyckligt om återbetalningsskyl- digheten blir så betungande för den bidragsskyldige att den hindrar umgänge med barnet. anser att underhållsskyldiga med höga inkomster gynnas. Enligt kommuns erfarenhet kommer en tredjedel av de underhållsskyl- diga att hamna under en skälig levnadsnivå. kommun föreslår att de underhållsskyldiga föräldrar vars inkomster efter avdrag för förbehållsbelopp understiger gränsen för införsel primärt inte bör omfattas av återbetal- ningsskyldighet. Risken finns annars att återbetalningsskyldigheten kan bli så betungande för den underhållsskyldige att det hindrar umgänget med barnet. Föreningen jurister vid de allmänna advokatbyråerna framhåller bl.a. att för- slaget medför ökade kostnader för det allmänna vid de försök till indrivning av återbetalningsmedel som rimligtvis måste göras i varje enskilt fall. anser att det inte finns någon grund att stå på i avseendet att en förälder som är återbetalningsskyldig skulle få umgänget med sitt barn att minska med ökad skuldbörda. Det borde enligt förbundet vara av än större vikt i ett sådant läge att verkligen umgås med sitt barn. anser att det är positivt att föräldrar med goda inkomster kommer att få återbetala en större del av utbetalat underhållsbidrag. Föreningen instämmer delvis i utredningens förslag. Föreningen reserverar sig mot den effekt som slår helt blint på låginkomsttagarna - i vissa fall till en sänkning - i andra fall till en höjning, oavsett för- hållandena i det enskilda fallet. En ökad försörjningsbörda kan på ett negativt sätt påverka barnets möjligheter till umgänge med den bidragsansvariga föräldern. anser att underhållsskyldiga som har så låga inkomster att återbetalningsbeloppet inte kan drivas in med hjälp av kronofogdemyndigheten på grund av reglerna om förbehållsbelopp bör beviljas anstånd/eftergift. Det är enligt förbundets mening otillfredsställande att fatta beslut om återbetalningsskyldighet som inte kan krävas in och främjar inte umgänget med barnen. Underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag Promemorians förslag: Underhållsstöd skall betalas som utfyllnadsbidrag om det finns grundad anledning att anta att en förälder betalar ett underhållsbidrag till barnet som motsvarar återbetalningsskyldigheten enligt reglerna om under- hållsstöd, om barnet bor växelvis hos båda föräldrarna eller om sökanden begär det. Remissinstanserna: anser att underhållsstöd vid delat boende bör kunna lämnas till båda föräldrarna att fördelas mellan dem. Föreningen tillstyrker förslaget.