prop · GJ03185 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:185 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ett Europa-Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och å den andra. Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandel samt ekonomiskt och socialt samarbete. Syftet med avtalet är bl.a. att inom ramen för EG:s nya Medelhavspolitik bidra till stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i regionen. Genom avtalet inrättas vissa organ som skall övervaka avtalets tillämpning. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................3 2 Ärendet och dess beredning.................................3 3 Den ekonomiska utvecklingen i .......................3 4 och EG:s handelsförbindelser med ...........4 4.1 Den svensk-israeliska handeln före EU-inträde..........................................4 4.2 Handeln mellan och ........................4 5 Förhandlingarnas bakgrund..................................4 6 Innehållet i avtalet.......................................5 7 Godkännande av avtalet....................................11 Bilaga om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och staten å den andra..........13 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ................................................274 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och staten å andra sidan. 2 Ärendet och dess beredning I enlighet med rådets beslut av inledde kommissionen förhandlingar om ett nytt avtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och staten å den andra. Förhandlingarna fördes av kommissionen i samråd med medlemsstaterna. har deltagit aktivt i arbetet från och med medlemskapet . Synpunkter har löpande inhämtats från de närmast berörda myndigheterna, nämligen och . Förhandlingarna avslutades och avtalet undertecknades . Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av de avtalsslutande parterna. Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen. 3 Den ekonomiska utvecklingen i Den israeliska ekonomin har uppvisat en hög tillväxt . Tillväxten beräknas ha uppgått till och årets utveckling tyder på en fortsatt hög nivå. En bidragande faktor till denna positiva utveckling har varit en ökad liberalisering av den israeliska handelsregimen. Noteras kan att tullavvecklingen inom ramen för EG:s gamla frihandelsavtal med var slutförd , och att ett frihandelsavtal mellan och EFTA trädde 1993. Tullavvecklingen inom ramen för det israelisk-amerikanska frihandelsavtalet var slutförd . Fredsprocessen har skapat än större dynamik i den israeliska ekonomin och förhoppningar och ambitioner om att skapa en framtida marknad i hela och för israeliska produkter är klart uttalade. Möjligheterna att etablera israelisk-arabiska samriskföretag hör också till framtidsbilden. Utlandsinvesteringarna i har redan uppvisat en ökning och antalet nya utländska affärsrelationer är likaså påtagligt. Det finns således grund för fortsatta positiva förväntningar på den israeliska ekonomin. är anslutet till Allmänna tull- och handelsavtalet, och medlem i världshandelsorganisationen . Från sida har granskningen av den israeliska handelsregimen lett till flera kommentarer. Å ena sidan uppskattas de liberaliseringar som har genomförts. Å andra sidan påpekas att en rad reformer bör genomföras för att uppnå de kriterier som uppställts. Det handlar om fortsatta avregleringar inom ekonomin, däribland minskat statsstöd, borttagande av exportsubventioner och en neutralisering av inköpsskatterna "tama" vad gäller importerade produkter visavi inhemska. Från israelisk sida har fortsatta justeringar av dess handelsregim utlovats. 4 och EG:s handelsförbindelser med 4.1 Den svensk-israeliska handeln före EU-inträde har länge haft ett handelsöverskott med . Den svenska exporten till uppgick till respektive , medan den svenska importen från uppgick till respektive . Siffror för visar på en nedgång i den svenska exporten till jämfört med 1 281 . Importen har ökat från till . Den svenska exporten till utgjordes till mer än en tredjedel av lastbilar . Andra viktiga exportprodukter är papper, maskiner och apparater, personbilar och kemiska produkter. Ungefär en tredjedel av importen från utgörs av maskiner och apparater. är frukter och köksväxter, varav nästan hälften citrusfrukter. 4.2 Handeln mellan och EG:s export till är mer än dubbelt så stor som importen därifrån. EG:s export till uppgick till 7 567 miljoner ecu respektive 8 958 miljoner ecu, medan EG:s import från uppgick till 3 438 miljoner ecu respektive 4 143 miljoner ecu. Bland EG:s viktigare exportvaror till märks diamanter, maskiner och apparater samt fordon. av EG:s import från utgörs av jordbruksprodukter, en ungefär lika stor andel utgörs av maskiner och apparater. Tekoprodukter är också en viktig importvara. EG:s handelspolitik när det gäller länderna kring har länge baserats på en kombination av associerings- och frihandelsavtal samt samarbetsavtal med ensidiga handelspreferenser. Riktlinjerna för Medelhavspolitiken har återkommande presenterats i särskilda program. Avtalen har innehållit tre viktiga beståndsdelar: upprättandet av institutioner för politiskt samarbete, handelsförmåner, särskilda protokoll för tekniskt och ekonomiskt samarbete som återkommande förnyats. Inom ramen för nämnda protokoll har ramkrediter och biståndsmedel angivits. presenterade riktlinjer för en ny fördjupad Medelhavsstrategi, vilka godkändes vid i . Medelhavsstrategin syftar till att säkra stabilitet och utveckling i och . Strategin vilar på tre pelare, där den första utgörs av nya former för ett fördjupat politiskt samarbete, den andra utgörs av ett s.k. euromediterrant frihandelsområde, och den tredje av ett biståndspaket. Det euromediterrana frihandelsområdet skall vara utbyggt , och baseras på bilaterala avtal slutna mellan EG och de icke-europeiska samt mellan de icke-europeiska medelshavsländerna inbördes. Förutom frihandel rymmer avtalen frågor om EG-bistånd för modernisering av ekonomier, bekämpandet av terrorism, organiserad brottslighet, narkotikasmuggling m.m. Bland annat nämns vikten av ökade utländska investeringar i omstrukturerings- processen, finansiellt bistånd för att underlätta liberaliseringen av de berörda ländernas ekonomier och social utveckling. Som ett delmål på vägen mot att etablera frihandelsområdet ses bl.a. att sluta associeringsavtal med de icke-europeiska länderna runt . har ett Europa-Medelhavsavtal slutits med . Ett avtal har också förhandlats fram med och kommer enligt planerna att undertecknas . Dessutom pågår förhandlingar med , och . 6 Innehållet i avtalet Genom upprättas en associering mellan och Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater. Avtalet omfattar 85 artiklar indelade i nio avdelningar med följande rubriker: politisk dialog (I), fri rörlighet för varor (II), etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster (III), kapitalrörelser, betalningar, offentlig upphandling, konkurrensbestämmelser och immateriell äganderätt (IV), vetenskapligt och tekniskt samarbete (V), ekonomiskt samarbete (VI), samarbete om audiovisuella och kulturella frågor, information och kommunikation (VII), sociala frågor (VIII), institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (IX). Avtalet omfattar även sju bilagor och fem protokoll. Bilagorna och protokollen utgör en integrerad del av avtalet. I slutakten, som även den utgör en integrerad del av avtalet, anges att parterna har antagit dels gemensamma förklaringar, dels ensidiga förklaringar samt att parterna har beaktat skriftväxlingar mellan sig. I avtalets ingress hänvisas bl.a. till de traditionella banden mellan parterna och de värderingar som de delar. Vidare erinras om principen om ekonomisk frihet och om principerna i FN:s stadga, särskilt respekten för mänskliga rättigheter och demokrati, som utgör grunden för associeringen. Hänvisning sker också till behovet av gemensamma ansträngningar för att stärka den politiska stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen. Artiklarna 1 och 2 Genom avtalet upprättas en associering mellan gemenskaperna och dess medlemsländer och . Dess syfte är att tillhandahålla en lämplig ram för politisk dialog, att genom en utvidgning av samarbetet på en rad områden främja en harmonisk utveckling av de ekonomiska relationerna mellan parterna, att uppmuntra regionalt samarbete och att främja samarbete inom andra områden av ömsesidigt intresse. Förbindelserna mellan parterna och bestämmelserna i avtalet grundas på respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Genom avtalet etableras en politisk dialog mellan parterna som skall gälla alla frågor av gemensamt intresse. Dialogen skall stärka förbindelserna mellan parterna och bidra till att utveckla ett varaktigt partnerskap, förbättra den ömsesidiga förståelsen och solidariteten. Dialogen skall i huvudsak föras på ministernivå, på högre tjänstemannanivå, genom ett fullständigt utnyttjande av diplomatiska kanaler, genom att tillhandahålla den andra parten information om utrikes- och säkerhetspolitik, genom dialog mellan och samt genom alla andra medel som kan bidra till att konsolidera, utveckla och vidga dialogen. Fri rörlighet för varor Genom bestämmelserna i avtalet och genom de bestämmelser som anges i och andra multilaterala avtal om varuhandel som utgör bilagor till avtalet om upprättandet av WTO skall frihandelsområdet mellan och gemenskapen stärkas. I handeln mellan parterna är import- och exporttullar och avgifter med motsvarande verkan förbjudna. Avtalet utesluter inte att parterna behåller ett visst skydd för jordbruksråvaran i vissa livsmedel vid import av produkter som för gemenskapens del finns angivna i bilaga II och för del i bilaga IV. har möjlighet att utöka listan i bilaga IV under förutsättning att produkterna ingår i bilaga II, men inte i bilaga V. Parterna får också tillämpa de tullar som anges för respektive produkt i bilagorna III och V. I bilaga VI återfinns de koncessioner, i form av en sänkt jordbruksrelaterad del, dvs. en sänkning av skyddet för jordbruksråvaran i vissa livsmedel som gäller i handeln mellan parterna. Handeln med jordbruksprodukter mellan gemenskapen och skall successivt liberaliseras. Bestämmelser om vad som gäller vid import av jordbruksvaror till respektive gemenskapen finns i protokollen 1-3. Parterna skall granska situationen för att fastställa vilka åtgärder som skall gälla . Dessutom skall och gemenskapen i associeringsområdet undersöka möjligheterna för varje produkt att bevilja varandra ytterligare koncessioner. Senast efter avtalets ikraftträdande skall möjligheterna att bevilja varandra koncessioner i handeln med fiskeriprodukter undersökas. Enligt de gemensamma bestämmelserna i avtalet är kvantitativa import- respektive exportrestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan förbjudna i handeln mellan parterna. Produkter med ursprung i får inte ges en mer gynnsam behandling vid import till gemenskapen än vad som tillämpas mellan medlemsstaterna. Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern fiskal karaktär som innebär att varor med ursprung på den ena partens område diskrimineras vid import till den andra parten. Det är möjligt att ändra reglerna i avtalet om ändringar sker i någon av parternas jordbrukspolitik. I dessa fall skall hänsyn tas till den andra partens intressen och samråd ske i associeringsrådet. Avtalet hindrar inte att tullunioner och frihandelsområden upprätthålls eller upprättas. Samråd skall ske i associeringskommittén när sådana skall upprättas, särskilt om ett tredje land ansluter sig till gemenskapen. Enligt den antidumpningsklausul som finns i avtalet kan parterna vidta åtgärder mot antidumpning i enlighet med artikel VI i och relevant inhemsk lagstiftning. Åtgärder får också vidtas om en produkt importeras i så stora mängder att den orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för tillverkare av likande produkter hos den importerande motparten. Detsamma gäller om en ökning av importen av en viss produkt orsakar allvarliga störningar i en ekonomisk sektor eller en allvarlig försämring av det ekonomiska läget i en region. Parterna får vidta skyddsåtgärder om en produkt som exporteras riskerar att vidareexporteras till ett land gentemot vilket den part som ursprungligen exporterade produkten har exportbegränsningar eller om det exporterande landet riskerar en allvarlig brist av varan. Skyddsåtgärder får också vidtas om någon av parterna har svårigheter med sin betalningsbalans. Avtalet utesluter inte heller att parterna tillämpar förbud eller restriktioner av hänsyn bl.a. till allmän moral, ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter och skydd för vissa nationella kulturella tillgångar. De ursprungsregler som gäller återfinns i protokoll 4. Etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster Artiklarna 29 och 30 skall utfärda nödvändiga rekommendationer för att avtalets tillämpningsområde skall utvidgas till att omfatta etableringsrätt på den andra partens territorium och liberalisering vid tillhandahållande av tjänster. Senast efter avtalets ikraftträdande skall förverkligandet av detta mål granskas av associeringsrådet. I ett första steg skall gemenskapen respektive bekräfta sina skyldigheter enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet, GATS, särskilt behandlingen som mest gynnad nation. Kapitalrörelser, betalningar, offentlig upphandling, konkurrens- bestämmelser och immateriell äganderätt Inom ramen för bestämmelserna i avtalet får inga restriktioner förekomma mellan parterna när det gäller kapitalrörelser. Diskriminering får inte ske på grund av nationalitet, bostadsort eller var kapitalet investeras. Det får inte heller finnas restriktioner för löpande betalningar i samband med rörligheten för varor, personer, tjänster eller kapital inom ramen för avtalet. Dessa bestämmelser påverkar dock inte tillämpningen av restriktioner mellan parterna vid avtalets ikraftträdande i fråga om kapitalrörelser som omfattar direkta investeringar eller medgivande av säkerheter för kapitalmarknaden. Om kapitalrörelserna hotar att skapa eller skapar svårigheter för växelkurs- eller valutapolitiken för någon av parterna får skyddsåtgärder vidtas och i enlighet med villkoren inom ramen för GATS och , . Förutom att parterna följer det statliga upphandlingsavtal som har slutits inom ramen för WTO skall de göra sina marknader för statlig upphandling och upphandling av allmännyttiga företag tillgängliga för köp av varor, arbeten och tjänster. Enligt avtalet är konkurrensbegränsande avtal, missbruk av dominerande ställning och konkurrenssnedvridande offentliga stödåtgärder inte förenligt med avtalets funktion, om det påverkar handeln mellan gemenskapen och . Vad gäller offentligt stöd skall parterna bl.a. rapportera till varandra om omfattning och fördelning av det stöd som ges. efter avtalets ikraftträdande skall medlemsstaterna och gradvis ha anpassat alla statliga handelsmonopol så att deras verksamhet inte bedrivs på ett diskriminerande sätt. Efter den tidpunkten får inte heller offentliga företag eller företag med särskilda rättigheter vidta eller bibehålla åtgärder som stör handeln mellan parterna. och gemenskapen skall säkerställa ett skydd för immateriella, industriella och kommersiella rättigheter i överensstämmelse med högsta internationella standard. Vetenskapligt och tekniskt samarbete Parterna åtar sig att fördjupa det vetenskapliga och tekniska samarbetet. Separata avtal skall ange hur detta samarbete skall fördjupas. Det ekonomiska samarbetet skall inriktas på sektorer som är viktiga för ett närmande av parternas ekonomier till varandra eller på sektorer som skapar tillväxt och sysselsättning. Hänsyn skall tas till bevarandet av miljön och den ekologiska balansen. En rad samarbetsområden räknas upp i avtalet. Samarbetet skall bl.a. ske genom ekonomisk dialog, utbyte av information och idéer, rådgivning, utbildning, genomförande av gemensamma åtgärder samt tekniskt, administrativt och juridiskt bistånd. De samarbetsområden som räknas upp i avtalet är: regionalt samarbete, industriellt samarbete, jordbruk, standarder, finansiella tjänster, tull, miljö, energi, infrastruktur på informationsområdet och telekommunikation, transport, turism, tillnärmning av lagstiftning, droger och tvättning av pengar samt migration. Avtalets protokoll 5 behandlar ömsesidigt bistånd mellan administrativa myndigheter i tullfrågor. Samarbete om audiovisuella och kulturella frågor, information och kommunikation Enligt avtalet skall parterna främja samarbetet på det audiovisuella området och försöka att finna ett sätt att länka till gemenskapens initiativ på området. Samarbete skall också främjas inom områden som utbildning och ungdomsutbyte, kulturellt samarbete samt verksamhet av gemensamt intresse inom informations- och kommunikationsområdet. Samarbetet skall främst ske genom regelbunden dialog och utbyte av information och idéer mellan parterna, rådgivning, expertutlåtanden, utbildning, genomförande av gemensamma åtgärder, tekniskt, administrativt och juridiskt bistånd samt genom spridning av information om samarbetsinitiativen. En dialog skall föras mellan parterna i form av expertmöten, seminarier och workshops. Man skall där ta upp alla frågor av gemensamt intresse, särskilt frågor som rör de sociala problemen i de postindustriella samhällena. I avtalet anges bestämmelser som bör tillämpas för att samordna de sociala trygghetssystemen i medlemsstaterna för israeliska arbetstagare som är lagligt anställda och deras familjer som är lagligt bosatta i någon medlemsstat. Bland annat skall försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder i olika medlemsstater läggas ihop vid beräkning av pensioner, bidrag och sjukersättningar. Pensioner och vissa bidrag skall utan restriktioner betalas till personer som är bosatta i och dessutom skall arbetstagare få familjebidrag för familjemedlemmar bosatta inom unionen. Rätt att fritt föra ut pensioner och vissa bidrag och att få bidrag för familjemedlemmar skall även gälla EU-medborgare som är lagligt anställda i . Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser Ett associeringsråd inrättas som skall sammanträda på ministernivå minst en gång . Det skall behandla problem inom ramen för avtalet och kan också ta upp andra frågor av gemensamt intresse. skall ha befogenhet att fatta beslut i syfte att förverkliga avtalets mål. kan delegera befogenheter till den associeringskommitté som inrättas på tjänstemannanivå. I avtalet regleras också bl.a. frågor rörande parternas säkerhetsintressen, produktion och handel med krigsmateriel, icke-diskriminering, direkt beskattning och underlåtenhet att fullgöra åtaganden enligt avtalet. Det har en uppsägningstid och kan sägas upp av endera parten. Avtalet träder i kraft i efter det att alla parter har anmält att de har godkänt det. ersätter avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och staten samt avtalet mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och staten , vilka undertecknades . 7 Godkännande av avtalet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: godkänner Europa- | | om upprättande av en associering mellan | | Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan | | och staten å den andra. Skälen för regeringens förslag: Gemenskapens Medelhavsstrategi syftar till att ge en ny dimension till relationerna med de icke-europeiska och understödja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder. Målsättningen är att säkerställa en fredlig utveckling i samt att främja stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling. Inom ramen för denna nya Medelhavsstrategi är associeringsavtalet med det andra avtalet som sluts med ett icke-europeiskt Medelhavsland. Avtalet ger ramar för en politisk dialog, definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och öppnar vägen för frihandel med industriprodukter och en liberalisering av handeln med jordbruksprodukter. Genom frihandelskomponenten i avtalet kommer ytterligare impulser att ges i den pågående omstruktureringen och modernisering av den israeliska ekonomin. med utgör ett ytterligare steg på vägen mot ett utökat partnerskap mellan EG och länderna kring östra och södra strand, och kommer på ett positivt sätt att fördjupa och utöka de europeisk- israeliska förbindelserna. I avtalet är det Europeiska gemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen och medlemsstaterna som är avtalsparter på den ena sidan. Avtalet är därmed ett s.k. blandat avtal. Avtalet reglerar bl.a. frågor inom den gemensamma handelspolitikens område. Av artikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och EG- domstolens praxis framgår att Europeiska gemenskapens traktatkompetens inom den gemensamma handelspolitiken är exklusiv. Kompetensen att ingå associeringsavtal är också i princip exklusiv. Det nu aktuella avtalet reglerar emellertid också förhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom ramen för medlemsländernas kompetens (t.ex. politisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samt brottsbekämpning). Som har redovisats tidigare innehåller avtalet bestämmelser om olika sociala frågor (artiklarna 63-66). De innebär bl.a. en samordning av de sociala trygghetssystemen för de medborgare i avtalsparternas länder som är anställda inom en medlemsstats eller territorium. och slöt en överenskommelse om social trygghet. För del innebär avtalet därför inga nya åtaganden på området. Eftersom avtalet på de områden som ligger inom medlemsstaternas kompetens enligt regeringens bedömning är av större vikt skall det enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av . OM UPPRÄTTANDE AV EN ASSOCIERING OCH DERAS MEDLEMSSTATER Å ENA SIDAN OCH STATEN Å ANDRA SIDAN fördragsslutande parter i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, nedan kallade "medlemsstaterna", och EUROPEISKA GEMENSKAPEN, EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN, nedan kallade "gemenskapen", å ena sidan, och STATEN , nedan kallad "", å andra sidan, SOM BEAKTAR betydelsen av de existerande traditionella banden mellan gemenskapen, dess medlemsstater och , och de värderingar som de har gemensamt, SOM BEAKTAR att gemenskapen, dess medlemsstater och önskar stärka dessa band och upprätta bestående förbindelser som är grundade på ömsesidighet och partnerskap och främja en fortsatt integration mellan den israeliska ekonomin och den europeiska ekonomin, SOM BEAKTAR den betydelse som parterna fäster vid principen om ekonomisk frihet och principerna i stadga, särskilt iakttagandet av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, som utgör grunden för associeringen, SOM ÄR MEDVETNA om behovet av att förena sina ansträngningar för att stärka den politiska stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen genom att uppmuntra till regionalt samarbete, SOM ÖNSKAR skapa och utveckla en regelbunden politisk dialog om bilaterala och internationella frågor av ömsesidigt intresse, SOM ÖNSKAR bibehålla och fördjupa en dialog rörande ekonomiska, vetenskapliga, tekniska, kulturella, audiovisuella och sociala frågor till nytta för parterna, SOM BEAKTAR gemenskapens och åtaganden att bedriva frihandel och särskilt att iaktta de rättigheter och skyldigheter som följer av Allmänna tull- och handelsavtalet () i den utformning detta har efter förhandlingarna inom Uruguayrundan, SOM ÄR ÖVERTYGADE om att associeringsavtalet kommer att skapa ett nytt klimat för deras ekonomiska relationer, särskilt för utvecklingen på handels- och investeringsområdet och för det ekonomiska och tekniska samarbetet,