prop · GJ03150D1 · 1996-01-01 00:00:00 — Föreliggande bilaga till ekonomiska vårproposition beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Bedömningen av den internationella utvecklingen grundar sig på material från bl.a. . Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlag från och på den prognos som publicerade . Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilar dock helt ekonomiska avdelning. Bilagan innehåller dessutom kalkyler över ekonomins utveckling i ett något längre perspektiv. Den traditionella prognosen kompletteras med två alternativa scenarier över utvecklingen på medellång sikt. Dessa beräkningar är gjorda med stöd av modeller och . Arbetet med bilagan har letts av departementsrådet . 1.1 Den svenska ekonomin 1996 och 1997 Den svenska ekonomin utvecklades gynnsamt . Exporten fortsatte att öka kraftigt. Investeringarna inom näringslivet, och särskilt inom industrin, expanderade i snabb takt. Däremot blev uppgången i den privata konsumtionen mycket måttlig beroende på stagnerande realinkomster och en avvaktande attityd från hushållens sida. BNP-tillväxten uppgick till , vilket medförde en betydande sysselsättningsökning och möjliggjorde en viss nedgång av den öppna arbetslösheten. Inflationstrycket dämpades gradvis och ökningen av konsumentprisindex stannade på 2,under loppet av året. Överskottet i bytesbalansen växte till av BNP, den högsta siffran . Den realekonomiska utvecklingen gynnades av en ned- åtriktad trend för både korta och långa räntor. förstärktes den svenska kronan. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande krympte med av BNP och bruttoskuldkvoten upphörde i stort sett att växa. Även om tillväxten var förhållandevis hög , fanns förväntningar om en ännu starkare utveckling vad avser tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser. skedde emellertid en kraftig uppbromsning av den internationella konjunkturen, främst inom EU-området. Detta påverkade framför allt som blev svagt i och ekonomin tappade fart in i 1996. Dessutom skedde en ofrivillig uppbyggnad av lagren, då företagen inte hann justera ned sina produktionsplaner i takt med den svagare efterfrågeutvecklingen. Den avgörande frågan är om den nuvarande avmattningen - internationellt och i - utgör en tillfällig svacka eller är inledningen till en allvarlig lågkonjunktur. Föreliggande bedömning utgår från att de relativt gynnsamma tillväxt- föutsättningarna i kommer att leda till en återhämtning och . Räntorna har kommit ned i många länder, vilket med en viss tidseftersläpning stimulerar tillväxten. Särskilt tydligt väntas konjunkturomslaget bli i och . Marknadstillväxten utanför EU är fortsatt hög. Den amerikanska ekonomin växer i en ganska jämn takt. I är uppsvinget mycket tydligt. I de nya industriländerna i fortsätter den starka expansionen. Osäkerheterna i den internationella prognosen är dock betydande. Om arbetslösheten ligger kvar på nuvarande höga nivåer, eller t.o.m. stiger, kan hushållen hålla tillbaka sin konsumtion. Lägre tillväxt gör det svårare för EU-länderna att uppnå konvergenskriteriet för deltagande i den monetära unionens tredje fas om ett underskott i de offentliga finanserna på högst 1997. Detta kan föranleda ytterligare finanspolitiska åtstramningar i dessa länder eller oro på de finansiella marknaderna, vilket i så fall dämpar tillväxten ytterligare. kommer den svenska ekonomin att präglas av en klar avmattning. Exporttillväxten bromsar upp kraftigt. Ett behov av att hålla nere de alltför stora lagren begränsar också tillväxten. En fortsatt svag arbetsmarknad gör att hushållen är försiktiga och håller tillbaka sin konsumtion. En positiv faktor är dock att investeringsplanerna inom näringslivet är fortsatt expansiva. Dessutom har realräntorna sjunkit, särskilt på den korta sidan, vilket skapar bättre förutsättningar för såväl investeringar som privat konsumtion. Den offentliga konsumtionen hålls uppe av omfattande inköp till försvaret, medan kommunerna planerar en volymnedgång. Inflationstakten blir låg, trots höga löneökningar. Trots det allmänt svaga ekonomiska läget - med en BNP-tillväxt på under 1,- kommer den öppna arbetslösheten att falla, då volymen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder stiger. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande fortsätter att krympa. Skuldkvoten ökar däremot. Diagram 1.1 Produktionstillväxten i olika sektorer 1987-1997 Källor: och . väntas det ekonomiska läget förbättras. En internationell återhämtning får positiva återverkningar på den svenska exporten. Lager- anpassningen bör vara avklarad, vilket gör att efterfrågan kommer att slå igenom i ökad produktion. Det bestående låga inflationstrycket och de lägre realräntorna stimulerar tillväxten. Ökad efterfrågan på arbetskraft stärker också hushållens framtidstro och därmed den privata konsumtionen. Däremot kommer sannolikt investeringarna att öka relativt långsamt efter de senaste årens kraftiga uppgång. Den kommunala konsumtionen hålls uppe på en i stort sett oförändrad nivå. De offentliga finanserna fortsätter att förbättras. Bruttoskulden börjar minska och underskottet väntas minska till av BNP, exklusive de nu aviserade åtgärderna. Ökningen av BNP beräknas bli av storleksordningen , vilket skapar förutsättningar för en fallande arbetslöshet. Det finns betydande osäkerheter i den här beskrivna konjunkturbilden. Om den internationella utvecklingen blir sämre får detta direkta återverkningar på exporten och investeringarna inom den konkurrensutsatta sektorn. De negativa effekterna sprider sig sedan till den inhemska delen av ekonomin. Ett annat osäkerhetsmoment är den privata konsumtionen. Sparkvoten antas falla betydligt . Om arbetsmarknaden blir svagare eller om det uppstår oro på de finansiella marknaderna kan hushållen komma att bli mer försiktiga än vad som här antas. Periodiseringen av försvarsinköpen är en annan källa till osäkerhet i prog- nosen. I och med att dessa inköp fluktuerar kraftigt påverkas tillväxtprofilen i betydande grad. För att beskriva den underliggande konjunkturutvecklingen kan förändringen av den statliga konsumtionen sättas till noll 1996 och 1997 i stället för de + 5,resp. - 3,som ligger inne i prognosen. I ett sådant räkneexempel stiger BNP med 1996 och med 2,1997. Den här presenterade prognosen beaktar inte de tillkommande budget- förstärkningarna, utöver 118-miljardersprogrammet, som föreslås . Diagram 1.2 BNP-förlopp med oförändrad statlig konsumtion, 1996 och 1997 Källor: och . Årsgenomsnitt 1994 1995 1996 1997 BNP-tillväxt i 2,8 2,1 2,0 2,5 Konsumentprisökning i 2,3 2,3 2,4 2,4 Dollarkurs (i kr) 7,7 7,1 6,8 6,6 ECU-index 123,8 126,1 117,8 115 Tysk ränta statsobligation6,2 6,0 5,2 5,5 Svensk ränta statsobligation9,19,9 7,8 7,2 Svensk ränta 6 månaders ssvx7,7 8,9 7,0 6,5 Källor: och . En viktig utgångspunkt för prognosen är ränteutvecklingen. I denna bedömning antas att relativt små förändringar inträffar i omvärlden, både vad avser korta och långa räntor. I takt med att den internationella konjunkturen stärks sker en viss åtstramning av penningpolitiken . För antas att det finns utrymme för sjunkande korta räntor . De gradvis allt lägre inflationsförväntningarna och förbättrade statsfinanserna bör möjliggöra att de svenska obligationsräntorna går ned något fram till slutet av 1997. Trots fallande nominella räntor beräknas realräntorna ligga på nivån 4½-5%, vilket är högt sett i ett längre historiskt perspektiv och innebär en hämsko för den ekonomiska utvecklingen. För kronan väntas inga större förändringar. Möjligen kan en viss förstärkning inträffa. Lönerna stiger med 5-5½% för ekonomin som helhet och långsammare , under förutsättning att löneglidningen kan begränsas till historiskt låga nivåer. Industrilönerna beräknas stiga med ca en procentenhet mer i än inom EU . Även om de relativt låga löneökningarna under båda åren kan absorberas av stigande produktivitet och fallande vinstmarginaler är det inte långsiktigt uthålligt att lönerna i ökar snabbare än i omvärlden. Inflationen i har kommit ned till , trots de relativt höga löneökningarna. En bidragande orsak till dämpningen har varit den starkare kronan som lett till minskat pristryck från importen. Sänkningen av mer- värdesskatten på livsmedel har i stor utsträckning neutraliserat andra pris- höjande skatte- och subventionsförändringar. Under loppet av 1997 beräknas konsumentpriserna stiga något snabbare än , eller , bl.a. beroende på en något starkare efterfrågan. Dessutom väntas importpriserna åter stiga något. Exporttillväxten mer än halveras 1996 jämfört med för att sedan stiga något 1997. Förutom den lägre marknadstillväxten väntas också svenska företag tappa marknadsandelar både och . Konkurrenskraften försämras p.g.a. den högre kronkursen och de relativt omvärlden snabba löneökningarna. Svenska företag kommer dock sannolikt att minska sina marginaler för att hålla volymerna uppe. Priskonkurrensen underlättas av att vinstnivåerna är höga i utgångsläget. Den privata konsumtionen, som steg med 0,, väntas öka ungefär i takt med de disponibla inkomsterna. Arbetsmarknadsläget gör hushållen försiktiga. innebär det för svenska förhållanden höga finansiella sparandet att hushållen är välkonsoliderade. Lägre räntor bör också stimulera köplusten. En gynnsammare ekonomisk bild med fallande öppen arbetslöshet och lägre räntor bör möjliggöra en konsumtionsuppgång av storleksordningen 1½-2%, trots att de realt disponibla inkomsterna beräknas stiga endast marginellt. Reallönerna ökar långsammare än tidigare som finanspolitiken är stram. Sparkvoten faller därmed med drygt en procentenhet. Osäkerheten om hushållens konsumtions- och sparbeteende är emellertid mycket stor. Tabell 1.2 Försörjningsbalans, 1994-1997 Kr 1995 1994 1995 1996 1997 BNP 1 634,9 2,6 3,0 1,4 2,0 Import 563,8 13,4 8,7 5,0 4,7 Tillgång 2198,7 4,9 4,3 2,2 2,6 Privat konsumtion 853,5 0,8 0,3 0,8 1,7 Offentlig konsumtion 422,6 -0,5 -2,3 0,9 -1,1 Stat 131,3 -0,1 -4,5 5,2 -3,3 Kommuner 291,3 -0,7 -1,2 -1,0 0,0 Bruttoinvesteringar 237,8 -0,2 10,6 10,0 2,4 Näringsliv 171,6 14,4 24,5 10,9 2,1 därav industri 60,9 28,6 37,5 17,0 -4,0 Bostäder 26,7 -35,3 -27,9 19,2 5,6 Myndigheter 39,4 10,6 1,6 0,1 1,1 Lagerinvesteringar1 17,5 1,5 0,5 -1,0 0,1 Export 667,3 14,1 11,4 4,5 6,1 Användning 2 198,7 4,9 4,3 2,2 2,6 Inhemsk användning 1 531,3 1,9 1,6 1,3 1,1 1 Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , och . Den samlade investeringsvolymen hålls väl uppe . Den senaste investerings- enkäten tyder på att näringslivets investeringsplaner är fortsatt expansiva. Man har uppenbarligen en långsiktig syn på kapacitetsutbyggnaden. Dessutom är lönsamheten god och realräntorna på väg ned. har de avgiftsfinansierade infrastrukturprojekten nått höga volymer. väntas dock en tämligen svag investeringutveckling, främst inom industrin. Kapaciteten är väl utbyggd för att möta efterfrågan och några nya stora projekt inom basindustrierna verkar inte vara aktuella. lönsamhet kommer sannolikt också att vara något lägre p.g.a. en starkare krona och ökad priskonkurrens. Bostadsinvesteringarna väntas vända upp , från en mycket låg nivå, och uppgången hålla i sig . Bostadsefterfrågan stiger inom vissa expansiva orter, bla. stimulerad av de lägre realräntorna. Lagerinvesteringarnas bidrag till tillväxten blir kraftigt negativt . Den snabba och överraskande konjunkturavmattningen gjorde att många företag inte hann anpassa sina insatsvaru- och färdigvarulager till den svagare efterfrågeutvecklingen. Denna anpassning kommer i stället men väntas vara genomförd 1997. Den svagare efterfrågan gör att importen växer allt långsammare framöver. P.g.a. att exportökningen mattas av kommer ändå nettoexportens bidrag till tillväxten att avta för att därefter återigen stiga. Överskottet i bytesbalansen krymper men växer sedan till 2,av BNP . 1994 1995 1996 1997 Timlön, kostnad 2,4 3,4 5,3 4,3 KPI, dec.-dec. 2,6 2,6 1,9 2,3 NPI, dec.-dec. 1,7 1,0 1,0 1,3 Disponibel inkomst 1,1 -0,1 0,8 0,3 Sparkvot (nivå) 8,6 8,2 8,3 7,0 Industriproduktion 13,8 9,4 2,8 5,4 Relativ enhetsarbetskostnad-4,5 0,0 9,9 2,7 Öppen arbetslöshet (nivå)1 8,0 7,7 7,2 6,5 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder15,24,4 5,2 5,2 Handelsbalans (mdr kr) 67,1 108,2 102,7 119,0 Bytesbalans (i % av BNP) 0,4 2,1 1,8 2,5 1 I % av arbetskraften. Källor: , och . Den relativt låga tillväxten i (1,resp. 2,) gör att ökningen av sysselsättningen blir måttlig. kan endast en utökning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förhindra en uppgång av den öppna arbetslösheten, som väntas hamna på . kommer de omfattande extraordinära utbildningsinsatserna att dämpa utbudet av arbetskraft. Därmed väntas den öppna arbetslösheten falla till 6,. Den offentliga sektorns finanser har under de två senaste årens ekonomiska återhämtning förstärkts med motsvarande 4,av BNP. Trots konjunkturavmattningen beräknas det finansiella sparandet i stat och kommuner fortsätta förbättras i ungefär samma takt som . Det finansiella underskottet beräknas uppgå till , vilket motsvarar 5,av BNP. Sparandeökningen förklaras främst av ökade inkomster. De viktigaste skattebaserna utvecklas starkare än BNP, bland annat till följd av höga löneökningar. Vidare har en rad skattehöjningar genomförts, bl.a. höjd allmän egenavgift och höjd fastighetsskatt. Sammantaget medför detta en höjning av skatter och avgifter, mätt som andel av BNP, med . De offentliga utgifterna växer något långsammare än BNP. Besparingar, bl.a. sänkt kompensationsgrad i en rad trygghetssystem, resulterar i en real minskning av transfereringarna till hushållen. De stora försvarsinköpen gör att den offentliga konsumtionen ökar något, trots att den kommunala verksamheten dras ned . Den kraftiga - och tillfälliga - uppgången i den statliga konsumtionen 1996 ger ett positivt bidrag till BNP-tillväxten på . Tabell 1.4 Finansiellt sparande Procent av BNP, löpande pris 1994 1995 1996 1997 Bruttosparande 14,6 17,7 17,4 18,2 Realt sparande 14,2 15,6 15,6 15,7 Fasta investeringar 13,6 14,5 15,6 15,5 Lagerinvesteringar 0,6 1,1 0,0 0,1 Finansiellt sparande 0,4 2,1 1,8 2,5 Offentlig sektor -10,8 -8,1 -5,1 -3,3 Hushåll 6,2 5,8 5,6 4,6 Företag 5,0 4,4 1,3 1,2 Källor: , och . minskar de offentliga utgifterna i reala termer och utgiftskvoten reduceras , till av BNP, som den offentliga sektorns inkomster växer i nästan samma takt med BNP. Utvidgningen av antalet utbildningsplatser håller uppe den kommunala konsumtionen på en oförändrad nivå, medan statens konsumtion minskar, bl.a. som följd av periodiseringen av försvarsinköp. En sjunkande arbetslöshet bidrar till att reducera transfereringarna till hushållen. Med de samhällsekonomiska för- utsättningar som föreliggande prognos anger och de beslut som fattats vad gäller budgetförstärkningar beräknas den offentliga sektorns finansiella underskott uppgå till . Detta motsvarar 3,av BNP och skulle innebära att , vid en strikt tillämpning, inte klarar att upp- fylla konvergenskriterierna för deltagande i den monetära unionen.I den ekonomiska vårpropositionen lämnar regeringen förslag till budgetförstärkande åtgärder utöver det program på sammantaget som presenterades i det s.k. konvergensprogrammet . Dessa åtgärder beräknas vara tillräckliga för att med betryggande marginal skall klara underskottskriteriet. 1.2 Den svenska ekonomins utveckling fram t.o.m. Utöver den vanliga kortsiktsprognosen, vars perspektiv sträcker sig , har även gjort en analys av den svenska ekonomins utveckling i ett medelfristigt perspektiv. Man bör vara medveten om att osäkerheten är mycket stor i kalkyler med detta tidsperspektiv. Två kalkyler har gjorts. Det s.k. basalternativet, som sträcker sig fram , illustrerar en utveckling med förhållandevis måttfulla antaganden avseende utrymmet för ekonomisk återhämtning utan att det uppstår inflationsproblem. Det s.k. högtillväxtalternativet beskriver en utveckling med bl.a. en väl fungerande lönebildning som leder till att den öppna arbetslösheten faller till . Kalkylerna baseras på den ekonomiska politik och de regler som beslutats av samt den finansierade utbildningssatsning som regeringen nu föreslår. Däremot beaktas i dessa kalkyler inte de tillkommande budgetförstärkande åtgärder, utöver 118-miljardersprogrammet, som aviseras. I de fall där det ännu inte finns några politiska beslut och där det är orimligt att tänka sig att inga nya beslut fattas, har ett tekniskt antagande om kommande beslut gjorts. För finns exempelvis inga beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I båda alternativen har det antagits att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna avtar successivt i relativt långsam takt. De internationella förutsättningarna är desamma i båda alternativen. (Se vidare kap. De svenska räntorna och växelkursen skiljer sig dock mellan alternativen. Tabell 1.5 Förutsättningar Årsgenomsnitt 1996 1997 1998 1999 2000 2001 BNP (16) 2,0 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 KPI (16) 2,4 2,4 2,5 2,5 2,5 2,5 Marknadstillväxt, (14)5,2 6,4 6,0 6,0 6,0 6,0 Tysk ränta, statsobligation5,25,55,86,0 6,0 6,0 Basalternativ: Svensk ränta, statsobligation 7,8 7,2 7,0 7,0 7,0 7,0 ECU-index 117,8 115 114 114 114 114 Högtillväxtalternativ: Svensk ränta, statsobligation 7,7 7,0 6,5 6,2 6,2 ECU-index 116 113,5 112 112 112 Källor: och . I ett medelfristigt perspektiv är det mycket svårt att pricka in konjunktur- vändningar. Kalkylerna är i stället uppbyggda kring ett tekniskt antagande om att det vid utgången av 1997 finns outnyttjade resurser som kan tas i anspråk, utan att det uppstår ett inflationstryck i ekonomin. Detta extra expansions- utrymme är beroende av hur väl arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar. antas tillväxten ligga över en mer långsiktig trend på . Därefter stiger BNP i takt med den underliggande tillväxten. Genom denna metod fokuseras analysen på vad som krävs avseende t.ex. budgetförstärkningar för att uppnå balans. Metoden ger däremot begränsad information om vad som kan hända vid alternativa konjunkturförlopp. Tillväxtmöjligheterna vid resursutnyttjande, den s.k. underliggande tillväxten, avgörs av arbetskrafts- och produktivitetsutvecklingen. Den sistnämnda faktorn beror i sin tur bl.a. på teknisk utveckling, utbildningsnivån i landet, konkurrensförhållanden, regelsystem som råder samt på produktionens kapitalintensitet. I slutet av 1980- och genomfördes flera genomgripande strukturella reformer i syfte att förbättra ekonomins långsiktiga funktionsförmåga. Dessa reformer tillsammans med ökade utbildningsinsatser bör ha bidragit till en högre underliggande tillväxt. I basalternativet antas den underliggande tillväxten uppgå till , fördelat på i produktivitetsökning och i stigande timsysselsättning. En viktig utgångspunkt för scenariet är att inflationen skall hålla sig inom toleransintervall, dvs mellan och . har förutsättningarna förbättrats för att detta skall kunna uppnås utan att penningpolitiken för den skull behöver vara särskilt kontraktiv. Inflations- förväntningarna har exempelvis sjunkit markant och ligger nu inom tolerans- intervallet även på . Förstärkningen av kronan innebär också att det inte torde återstå några betydande inflationshot efter den kraftiga deprecieringen av kronan som skedde 1993-1994. Tabell 1.6 Försörjningsbalans , priser, procentuell förändring 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 0,8 1,7 2,2 2,4 2,2 2,2 Offentlig konsumtion 0,9 -1,1 -1,2 -0,8 -0,3 -0,1 Staten 5,2 -3,3 -1,8 -0,9 -1,0 -0,5 Kommuner -1,0 0,0 -0,9 -0,7 0,0 0,0 Bruttoinvesteringar 10,0 2,4 7,4 6,1 4,0 4,3 Näringslivet exkl. bostäder10,92,16,8 7,0 4,7 3,6 Bostäder 19,2 5,6 15,0 10,0 10,0 10,0 Offentliga myndigheter 0,1 1,1 3,5 -2,0 -6,2 0,9 Lagerförändringar (bidrag)-1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 Export 4,5 6,1 5,4 5,3 5,1 4,9 Import 5,0 4,7 5,3 5,4 5,6 5,7 BNP marknadspris 1,4 2,0 2,5 2,5 2,0 2,0 Källor: och . antas löneökningarna i ekonomin som helhet uppgå till . Industrins arbetskraftkostnad per producerad enhet stiger med 1,i genomsnitt. Konkurrenskraften hålls sålunda uppe på ett helt annat sätt än . Företagen antas vara inställda på att i möjligaste mån försvara marknadsandelar och reducerar sina vinstmarginaler något . Sänkningarna är dock ganska blygsamma och vinstnivåerna beräknas ligga på en hög nivå. Den relativt goda utvecklingen av konkurrenskraften innebär att nettoexporten beräknas ge ett positivt, men avtagande, bidrag till tillväxten . Den långsiktigt uthålliga inflationsutvecklingen och de förbättrade stats- finanserna medför att förtroendet för den svenska ekonomin förstärks i en sådan utsträckning att räntemarginalen mot den tyska 5-åriga statsobligationen krymper till en procentenhet . Denna räntemarginal antas förbli oförändrad under resten av perioden. Det innebär att räntan på en 5-årig svensk statsobligation ligger på . Växelkursen antas vara oförändrad , på ett ECU-index av 114. Diagram 1.3 Förändring av BNP, sysselsättning och produktivitet 1971-2001 Källor: och . Räntenedgången är en omständighet som innebär att investeringsförut- sättningarna förblir goda . Lönsamheten beräknas också ligga på en hög historisk nivå, trots en viss sänkning av företagens vinstmarginaler. Tillgången på arbetskraft och den goda makroekonomiska miljön med sunda statsfinanser och prisstabilitet befrämjar långsiktiga investeringar. Den relativt höga investeringsaktiviteten utgör i sin tur en förutsättning för att kostnadsdrivande flaskhalsar kan undvikas. Ur denna synvinkel sett föreligger förutsättningar för en god spiral. Även bostadsbyggandet kan förväntas stiga i samband med att räntorna sjunker och tillväxten i ekonomin i övrigt tilltar. Det tidigare mycket låga byggandet medför att bristsituationer relativt snabbt kan uppkomma på vissa orter i landet. Tabell 1.7 Nyckeltal , priser, procentuell förändring 1996 1997 1998 1999 2000 2001 1,9 2,3 2,2 2,3 2,2 2,2 Timlön 5,3 4,3 4,0 4,0 4,0 4,0 Öppen arbetslöshet 7,2 6,5 6,1 5,8 5,7 5,7 Sysselsättning 0,4 0,9 1,3 1,1 0,6 0,6 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder5,25,24,64,0 3,8 3,8 Real disponibel inkomst 0,8 0,3 1,3 2,1 1,9 1,8 Hushållens nettosparkvot 8,3 7,0 6,2 5,9 5,6 5,2 Den förbättring av arbetsmarknadsläget som sker innebär, tillsammans med de sjunkande räntorna, att hushållens framtidstro successivt förstärks. Den privata konsumtionen beräknas därmed kunna öka med . En viss fortsatt sänkning av hushållens sparkvot antas därmed ske. Sparkvotsnivån ligger dock betydligt högre än genomsnittet för den senaste . Diagram 1.4 Bidrag från produktionssidan till BNP-tillväxten i 1980-2001 Sammantaget bedöms tillväxten uppgå till 2,såväl 1998 som 1999. BNP-gapet beräknas därmed vara slutet. antas produktionen öka i takt med den underliggande tillväxten, 2,. Denna tillväxt möjliggör en ökning av sysselsättningen med 124 000 personer och en gradvis sänkning av den öppna arbetslösheten till 5,. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna antas då ha minskat till en nivå motsvarande 3,av arbetskraften. Den relativt goda ekonomiska tillväxten tillsammans med de budgetförstärkande åtgärder som vidtagits innebär en successiv förbättring av de offentliga finanserna i det medelfristiga perspektivet. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande på 5,av BNP vänds till ett överskott , som växer till av BNP. Förbättringen beror till största delen på fallande utgifter i förhållande till BNP. Utgifterna i relation till BNP reduceras med , medan inkomsterna i relation till BNP i princip är oförändrade . Denna utveckling medför att statsskulden som andel av BNP minskar med , 2001 uppgå till av BNP. Den offentliga sektorns bruttoskuld, definierad enligt EU:s konvergenskriterium, minskar med och uppgår till av BNP. Med beaktande av de tillkommande budgetförstärkningar som föreslås beräknas de offentliga finanserna vara 1998. Budgetförstärkningarna och planerade utförsäljningar av statens aktieinnehav bidrar till att reducera den konsoliderade bruttoskulden till . Diagram 1.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande 1970-2001