prop · GJ03200 · 1996-01-01 00:00:00 — Om en godkänd fristående skola inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna efter påpekande inte avhjälps, skall återkalla godkännandet (9 kap. 12 §). beslut om godkännande eller återkallande av godkännande och i ärenden om elevavgifter får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (9 kap. 17 §). Till skillnad från vad som gäller för fristående grundskolor behövs inte något formellt godkännande för att bedriva utbildning på gymnasienivå. Detta eftersom utbildningen efter är en frivillig skolform. Däremot ställer staten vissa krav på fristående gymnasieskolor som ansöker om offentligt stöd. Det offentliga stödet omfattar antingen enbart statlig tillsyn eller också både statlig tillsyn och bidrag från elevens hemkommun.En skola, som i och för sig uppfyller villkoren för att förklaras berättigad till bidrag, kan - om skolan ansöker om det - ställas under enbart statlig tillsyn. Detta regleras inte i skollagen utan i förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor. Statlig tillsyn medför i regel att eleverna har rätt till studiestöd enligt bestämmelserna i studiestödslagen (1973:349). En skola skall inte förklaras berättigad till bidrag om utbildningen skulle innebära påtagliga negativa följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet i regionen. Om en bidragsberättigad fristående gymnasieskola inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner, skall dessa erlägga det belopp som har föreskrivits av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt. Om inte kommunen och skolan kommit överens om annat, skall bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder och grundas på antalet elever på den bidragsberättigade utbildningen under bidragsåret, som börjar . Nyetablering av fristående gymnasieskolor kan få effekter för det befintliga skolväsendet i kommunen och regionen. Bedömning av omfattningen av dessa effekter görs av i det län där skolan avses bli belägen. Ansökan skall därför lämnas in till , som med eget yttrande vidarebefordrar ansökan till . Innan yttrar sig, skall den kommun där skolan avses ligga ges tillfälle att ge sin bedömning över den nya skolans inverkan på kommunens gymnasieskola. I förekommande fall skall även närliggande kommuners bedömning i detta avseende inhämtas. skall i sitt yttrande redovisa en samlad bedömning av om utbildningen kommer att få påtagliga negativa följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet i regionen. skall - med eget yttrande - överlämna ärendet till regeringen för beslut. Av yttrandet skall framgå om verket anser att inträdesvillkor och urvalsprinciper vid skolan är godtagbara. Om den fristående gymnasieskolan inte längre uppfyller kraven för att få rätt till bidrag och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall förklaringen om rätt till bidrag återkallas. Detsamma gäller om en fristående gymnasieskola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet att delta i uppföljning och utvärdering. Beslut i ärenden om fristående gymnasieskolor kan inte överklagas. Av förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor framgår att en fristående gymnasieskola skall ha en läroplan samt kurs- och timplaner och att eleverna skall få betyg eller intyg över utbildningen. Skolan har en central roll i barns och ungdomars liv men också för samhället i stort. Skolan skall, tillsammans med hemmen, främja barns och ungdomars utveckling till ansvarstagande medborgare och lägga grund för ett aktivt deltagande i vår demokrati. Alla barn och ungdomar skall ha rätt till en likvärdig utbildning av god kvalitet som lägger grunden för ett fortsatt lärande. Det är en grundläggande svensk princip, om vilken politisk enighet råder. I skollagen uttrycks att alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, skall ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. Inom varje skolform skall utbildningen vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Därför är det viktigt att läro-, kurs- och timplaner är nationellt enhetliga och riksgiltiga. Likvärdigheten skall inte leda till likformighet. Inom denna ram kan skolor vara olika och utvecklas olika. Detta är positivt och kan driva skolutvecklingen framåt. Ytterst är det de professionella i skolan som har ansvaret för skolans utveckling. Riksdag och regering har det övergripande ansvaret för barns och ungdomars skolutbildning. stiftar de lagar som ligger till grund för verksamheten, medan det är kommunen som har att garantera varje barn en plats i utbildning. Det betyder att kommunen har ett administrativt ansvar för elevernas konkreta möjligheter att studera. Det är på kommunerna skyldigheten att planera och erbjuda undervisning vilar. Ansvaret för att verksamheten bedrivs i enlighet med de nationella målen vilar på skolhuvudmännen. De har också ansvar för att de i läroplaner och kursplaner fastställda kunskapsmålen uppnås. Regeringen anser därför att all undervisning skall utgå från den gemensamma värdegrund och de allmänna mål som kommer till uttryck i skollag och läroplaner. Skolan måste åtnjuta förtroende för att kunna lyckas med sin uppgift. Därför är det av central betydelse att alla föräldrar med förtroende skall kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade. Föräldrar måste kunna lita på att skolans undervisning är saklig och allsidig. budgetproposition redogjorde regeringen för sin syn på skolan: Den svenska skolan är en sammanhållen skola som skall ge likvärdig utbildning till alla barn och ungdomar. Barn börjar skolan med skilda sociala och kulturella förutsättningar. Det är skolans uppgift att anpassa sin organisation och sin undervisning så att alla barns förutsättningar tas till vara. En skola för alla betyder en skola där alla elever blir sedda och bemötta, där alla elevers erfarenheter får utrymme, och där alla elever får en undervisning som tillgodoser deras behov och krav. I en skola för alla undervisas elever med olika bakgrund tillsammans. Integration är ett viktigt värde i den sammanhållna skolan. Det går inte att överskatta betydelsen av att barn och ungdomar med olika erfarenheter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tid tillsammans med varandra . I ett öppet demokratiskt samhälle är empati, inlevelse i andra, förmåga att se med andras ögon osv. Sådana värden utvecklas bäst om de kan grundläggas tidigt i en ömsesidig kommunikation mellan skolkamrater. Fristående skolor har en plats i svenskt skolväsende. De är en del av det totala utbildningsutbudet. Fristående skolor är olika och bidrar till en mångfald inom skolväsendet. Mångfalden i sig är positiv och står inte i motsats till likvärdighet eller god kvalitet. Mångfalden är tvärtom som regel en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. Ett positivt inslag i de fristående skolornas verksamhet är det ofta stora föräldraengagemanget. Föräldrarnas engagemang behövs i skolan. Föräldrarnas medverkan kan bidra till att utveckla skolans kvalitet i vid bemärkelse. Det är bl.a. därför regeringen har lagt ett förslag om försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet också inom den offentliga skolan. Möjligheten för elever och föräldrar att påverka skolan är en av våra viktigaste demokratifrågor. Barnens inflytande över den egna skolsituationen och föräldrarnas över sina barns skolgång är en av de frågor som starkast engagerar människor. Det inflytandet kan inte reduceras till en rätt att välja mellan olika färdiga och opåverkbara alternativ. Rätten till inflytande i skolan kan således inte reduceras till en rätt att välja mellan färdiga alternativ. Rätten att välja skola står dock inte i motsats till ett fördjupat inflytande. Möjligheten att välja kan stärka brukarnas krav på inflytande inte minst därför att det i sig stärker föräldrars och elevers ställning i skolan. Det tillhör en av skolans viktigaste uppgifter att motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Därför får ingen skola verka ekonomiskt eller socialt segregerande. Alla skall ha samma möjligheter att välja skola.Kommunen har ansvaret för att alla elever i kommunen får en god utbildning i enlighet med de nationella målen. Kommunen har dessutom, i likhet med den fristående skolan, rollen att driva skolverksamhet. De kommunala skolorna är i det moderna skolväsendet självständiga enheter med stor frihet under eget ansvar. De kan sägas konkurrera med varandra och med fristående skolor. Denna konkurrens i förening med den valfrihet som finns är en stimulans för skolans utveckling. För elever och föräldrar är det då viktigt att de i denna valsituation kan lita på att samtliga alternativ uppfyller de nationella kraven och ger en god utbildning. Alla barn är olika och har olika behov. Därför måste skolan, oavsett huvudman, möta barn på olika sätt för att ge dem en likvärdig utbildning. Den grundläggande utbildningen för alla barn och ungdomar skall vara likvärdig. För att garantera elevernas rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet skall alla skolor, oavsett huvudman, ha jämförbara ekonomiska villkor. Varje skola skall ha resurser med hänsyn till elevernas behov. Likvärdiga ekonomiska villkor mellan kommunala och fristående skolor är en förutsättning för en verklig valfrihet, även för elever från ekonomiskt svaga grupper eller med behov av särskilt stöd. En elev har rätt att välja en fristående skola för sin utbildning och har då också rätt till resurser som kan ge en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Rätten att välja en fristående skola får dock inte inskränka andra elevers rätt att välja en skola. Mot denna bakgrund anser regeringen att de ekonomiska effekterna för det övriga skolväsendet måste vägas in i bedömningen av en ansökan om rätt till bidrag för en ny fristående skola. Den frihet som har funnits för fristående skolor finns nu även inom det offentliga skolväsendet. Hela skolområdet har avreglerats kraftigt jämfört med tidigare. För att skapa förutsättningar för likvärdig utbildning, öppen för variation och mångfald, på lika villkor bör de övergripande regelsystemen för offentliga och fristående skolor vara likartade, dvs. så generella som möjligt. Samarbetet mellan de fristående skolorna och kommunerna kan fördjupas och stärkas. Samarbete är ett sätt att bättre utnyttja de gemensamma resurserna, vilket i sin tur bör kunna gagna såväl fristående som kommunala skolor. Utbildningen för alla barn och ungdomar syftar till att ge en gemensam kunskapsbas och skall bygga på en gemensam värdegrund samt ha gemensamma mål. Därför måste även de fristående skolorna i praktiken följa nationella läroplaner och kursplaner. Av samma skäl bör fristående skolor stå under tillsyn, ingå i kommunens uppföljnings- och utvärderingssystem samt delta i nationella prov. Den demokratiska grund som utbildningen för barn och ungdom skall vila på i vårt land, innebär bl.a. att elevens rätt till en allsidig och saklig undervisning aldrig kan få stå tillbaka för föräldrarnas rätt att välja undervisning för sina barn. Enskildas och organisationers rätt att grunda och driva skolor förutsätter att undervisningen vid dessa skolor svarar mot de minimikrav som ställts upp från det offentligas sida. Fristående skolor skall, på samma sätt som offentliga skolor, bygga på demokratisk grund och präglas av demokratiska värderingar, öppenhet, tolerans samt saklighet och allsidighet. 6.1.1 Allmänna mål och värdegrund -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Fristående skolor skall svara mot de | | allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildningen i det| | offentliga skolväsendet. En fristående skola kan inom ramen för | | dessa krav ha en konfessionell inriktning. och utredarens förslag: Skollagen ändras, så att det tidigare villkoret att skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål ersätts av villkoret att skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar mot /gymnasieskolans värdegrund och allmänna mål. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslagen. Skälen för regeringens förslag: De grundläggande värden som skall prägla utbildningen inom det offentliga skolväsendet finns angivna i 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen. De nya läroplanerna för det offentliga skolväsendet (Lpo 94 och Lpf 94) tydliggör denna värdegrund. Läroplanerna anger att undervisningen skall bedrivas under demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Undervisningen skall utveckla elevernas förmåga att utöva inflytande och ta ansvar. Varje elev skall successivt utöva ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan. Den värdegrund som kommer till uttryck i skollagen och läroplanerna är så grundläggande för vårt samhälle att den också måste prägla utbildningen vid en fristående skola, oavsett vilken inriktning skolan har. Enligt vår mening bör i lagtexten hänvisning inte endast göras till den offentliga skolans allmänna mål utan även till dess värdegrund. Samma krav beträffande värdegrund och mål bör således gälla för fristående skolor som för skolor med offentligrättslig huvudman. Eftersom värdegrunden och de allmänna målen inte återfinns enbart i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena skollagen, anser vi att den nuvarande hänvis- ningen till dessa lagrum bör tas bort. I läroplanerna anges att undervisningen i skolan skall vara icke- konfessionell. har ingått flera internationella överenskommelser som har betydelse på området. har bl.a. åtagit sig att respektera föräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. gäller den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som lag i . Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen (RF) får inte lag eller annan föreskrift meddelas i strid med åtaganden på grund av konventionen. Ett krav på att undervisningen vid en fristående skola skall vara icke- konfessionell torde inte vara förenligt med internationella åtaganden. Att en skola får ha en konfessionell inriktning innebär emellertid inte att undervisningen i den egna konfessionen vid den fristående skolan får ersätta den undervisning som ges inom det offentliga skolväsendet i ämnet religionskunskap. Undervisningen i ämnet religionskunskap syftar till att ge alla elever grundläggande kunskaper om religioner och livsåskådningar. Andra trosuppfattningar än den egna skall därvid behandlas sakligt och med respekt. Religionsundervisningen skall främja en öppen diskussion kring tros- och livsåskådningsfrågor samt bidra till att elever med olika traditioner och med olikartad kulturell bakgrund kan förstå och respektera varandra och varandras värderingar. Målen i kursplanerna i religionskunskap skall nås även vid en fristående skola. I en fristående skola med konfessionell profil måste undervisningen i religionskunskap, men även utbildningen i övrigt, bedrivas under iakttagande av läroplanens krav på saklighet och allsidighet, öppenhet för skilda uppfattningar, tolerans samt möjligheter till personliga ställningstaganden. Den omständigheten att en skola har en konfessionell profil, eller för övrigt någon annan profil, får inte inkräkta på sakligheten och allsidigheten i utbildningen. Oavsett profil skall en fristående skola i realiteten vara öppen för skilda uppfattningar, hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanerna samt klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Undervisningen får med andra ord inte i något ämne vara indoktrinerande eller tendensiös. Elevens rätt till en saklig och allsidig undervisning av god kvalitet kan aldrig underordnas föräldrarnas rätt att välja en undervisning som överensstämmer med föräldrarnas religiösa eller filosofiska övertygelse. För att ge möjlighet till skolor med konfessionell inriktning föreslår kommittén och den särskilda utredaren att utbildningen vid en fristående skola väsentligen skall svara mot motsvarande skolforms värdegrund och allmänna mål. Regeringen anser i motsats till kommittén och utredaren att en lösning bör väljas som innebär att ordet väsentligen slopas i bestämmelsen och att det i stället utttryckligen anges i skollagen att en fristående skola får ha en konfessionell inriktning. Vad som sagts bör gälla samtliga typer av fristående skolor som avses i 9 kap., utom internationella skolor. Vid bedömningen av om en fristående skola kan förväntas präglas av ett synsätt som står i överensstämmelse med de krav som ställs när det gäller värdegrund är det viktigt att tar hänsyn till alla uppgifter som verket kan få och som kan ha betydelse för bedömningen. I vissa fall kan det vara av betydelse för bedömningen att kontrollera om huvudmannen har anknytning till exempelvis någon rasistisk eller någon annan antidemokratisk organisation. Eventuellt kan sådana uppgifter komma fram som leder till att skolan inte kan godkännas, trots att huvudmannen förklarat att utbildningen vid skolan skall präglas av den värdegrund som krävs, eller att godkännandet skall återkallas. Regeringen avser att närmare låta utreda problematiken kring den segregation som kan bli följden av att allt fler skolor bildas med inriktning mot en avgränsad grupp inom det svenska samhället. Såväl skollagen som läroplanerna slår fast att eleverna har rätt till inflytande och att skolans arbete skall bedrivas i aktivt samspel mellan skolans personal och elever. Undervisningen skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den skall utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Genom att ha inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan och delta i planeringen och utvärderingen av den dagliga undervisningen samt genom att välja kurser och ämnen, kan eleverna utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar. Vi ser det - i likhet med () - som viktigt att elevernas inflytande över sin utbildning skall gälla, oavsett i vilken skolform de får sin utbildning. Regeringen anser att elevernas inflytande över sitt eget lärande är fundamentalt. Elevinflytande ryms inom ramen för de grundläggande värdena. Någon särskild reglering av elevinflytandet vid fristående skolor föreslås därför inte. Ett godkännande innebär att en viss huvudman får rätt att bedriva undervisning omfattande vissa årskurser i en bestämd kommun. Godkännandet baseras på en bedömning av huvudmannens uttalade avsikter, förutsättningar och mål samt de eventuella erfarenheter kan ha av huvudmannen eller har inhämtat om denne. Huvudmannen ansvarar sedan för att skolverksamheten bedrivs i enlighet med gällande bestämmelser. Ett godkännande kan inte utan vidare överlåtas på en annan huvudman. I de fall det kan bli aktuellt att byta huvudman för en skola, skall detta anmälas till . Regeringen avser att meddela föreskrifter om detta. 6.1.2 En fristående skola skall vara öppen för alla -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Principen att en fristående skola skall | | vara öppen för alla tas in i skollagen. En skola skall dock inte| | vara skyldig att ta emot en elev, om mottagandet medför | | betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för | | skolan. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om | | villkor för antagning. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Utredarens förslag: Utredaren anser att nuvarande principer för intag- ningsvillkor och urvalsgrunder väl tillgodoser krav på att skolan skall vara öppen för alla och föreslår ingen förändring. Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109) Remissinstanserna instämmer i att en fristående skola skall vara öppen för alla. Några instanser, bl.a. , i , i skolan (), och Statskontoret, avstyrker att en fristående skola under vissa omständigheter inte skall vara skyldig att ta emot en elev. erinrar om att anslutit sig till standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Fristående gymnasieskolor (SOU 1995:113) Tillstyrker i huvudsak utredarens förslag. Skälen för regeringens förslag: En fristående skola får inte verka segregerande utan skall vara öppen för alla. I en situation där en skola har fler sökande än tillgängligt antal platser blir principerna för urval avgörande för om skolan skall anses vara öppen för alla. Som en följd av öppenhetsprincipen får endast sådana urvalsgrunder som inte sätter öppenheten ur spel tillämpas, exempelvis anmälningsdatum, geografisk närhet och syskonförtur. Principen att en fristående skola skall vara öppen för alla gäller genom hänvisningen till att skolan väsentligen skall svara mot allmänna mål (jfr bl.a. prop. 1991/92:95 s. 12).Vi anser dock att principen om att en fristående skola skall vara öppen för alla bör framgå av en uttrycklig bestämmelse i skollagen. Förutom i de fall då en skola inte har plats för alla som sökt dit finns det situationer då det inte är rimligt att kräva att en skola skall vara skyldig att ta emot en sökande. När det gäller den kommunala slår skollagen 4 kap. 6 § fast, att kommunen får neka att ta emot ett barn vid en viss skola om det skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Motsvarande bör gälla för fristående skolor. Vi anser att en elev som behöver särskilt stöd i första hand skall få detta vid den skola som han eller hon vill gå i. Skolans uppgift är att anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till alla elevers behov och förutsättningar. De elever som behöver särskilt stöd skall få det. Om behovet av stöd är av sådan omfattning att det skulle medföra betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter för den fristående skolan, bör det i likhet med vad som gäller för vara möjligt för den fristående skolan att inte ta emot eleven. En bestämmelse om detta bör tas in i skollagen. I en sammanhållen skola som skall ge alla barn och ungdomar likvärdig utbildning, skall inte intagningsprov eller -test användas. I stället har en skola en absolut skyldighet att anpassa sin verksamhet så att barn med olika bakgrund och olika behov kan undervisas och utvecklas tillsammans. I en sammanhållen skola blir integration en naturlig företeelse, som lägger grunden för framtida förståelse, respekt och tolerans oavsett etnisk och social bakgrund. Vi anser att intagningsprov av olika slag begränsar öppenheten och därmed möjligheterna att välja skola. Ett sådant urvalsförfarande kan inverka negativt på möjligheterna till en allsidig social sammansättning. Om test och prov eller motsvarande system för gallring av elever skulle accepteras vid intagning och urval till skolor för skolpliktiga elever, skulle detta riskera att bidra till och förstärka en icke önskvärd segregation. En skola som skall ge alla barn och ungdomar en grundläggande utbildning, måste erkänna varje elevs rätt att utvecklas och att utveckla sin kunskap i olika former. En viktig uppgift för skolan är att främja och stimulera elevernas allsidiga utveckling. Enligt skall test och prov inte få förekomma vid intagning till årskurserna 1-5 och därefter inte i de ämnen som utgör själva kärnan i utbildning. Flertalet remissinstanser delar den uppfattningen. Test och prov bör endast få förekomma i undantagsfall och då inte i de ämnen som utgör själva kärnan i utbildning. utgår från att det inte skall ställas strängare krav på fristående grundskolor än på kommunala och framhåller att inträdesprov i dans och musik förekommer i årskurs 4 i vissa kommunala grundskolor. Regeringen delar bedömning. Fryxellska Skolan och framhåller att anlagstestning för musik- och dansklasser sker inför årskurs 4. Vi anser det viktigt att den verksamhet med musik och dans som bl.a. förekommer vid Fryxellska skolan och i musikklasserna vid får fortsätta som .