prop · GJ0369 · 1996-01-01 00:00:00 — 1994/95:SfU8, rskr. 1994/95:119). 10 Försöksverksamheter med alternativa ersättningssystem inom vuxentandvård ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Tidsperioden för | |försöksverksamheterna med alternativa ersättningssystem| |inom vuxentandvård i och och | |samt i förlängs| |längst till utgången av . Skälen för regeringens förslag: Som ett led i arbetet med att reformera ersättningssystemet för vuxentandvård påbörjades - efter medgivande - försöksverksamheter i syfte att pröva alternativa system för fast försäkringsersättning för tandvård. I förordningen (1991:1234) om försöksverksamhet inom tandvården har föreskrifter utfärdats för sådana verksamheter inom och samt . I förordningen angavs ursprungligen i enlighet med godkännande av riktlinjer för dessa verksamheter att försöksverksamheterna får pågå under längst räknat från , dvs. till utgången av . Regeringen föreslog en förlängning av försöksperioden till utgången av och motiverade detta med att det var angeläget att försöksverksamheterna kunde bedrivas fullt ut och utan avbrott fram tills dess ett förändrat ersättningssystem träder i kraft samt betonade det väsentliga i att projekten får bästa möjliga förutsättningar för en tillför- litlig utvärdering. hade inget att erinra mot detta. förelade regeringen förslag om förändrat ersättningssystem för vuxentandvård. Avsikten var att ett sådant skulle träda i kraft . godtog dock inte förslaget, utan ansåg att regeringen borde återkomma till med ett helt nytt förslag avseende ersättning för vuxentandvård där de synpunkter som socialförsäkringsutskottet anfört beaktades. I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) har regeringen redovisat sin avsikt att fullfölja arbetet med att reformera ersättningssystemet för vuxentandvård med beaktande av vad anfört. Det inom pågående utrednings- och beredningsarbetet syftar till att ett nytt förslag, efter lagrådsgranskning, skall kunna föreläggas . Inriktningen är att det reformerade ersättningssystemet skall kunna träda i kraft tidigast . Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att de inledda försöks- verksamheterna kan bedrivas fullt ut fram till dess det förändrade ersätt- ningssystemet för vuxentandvård träder i kraft, dock längst till utgången av . Patienterna kan då successivt fasas in i det reformerade systemet. Genom att sträcka ut tiden för försöksverksamheterna med , dvs. längst till utgången av , uppnås den fördelen att antalet patienter som omfattats av en försöksverksamhet blir fler. Det innebär dock inte att det är fråga om att nyrekrytera några patienter till försöksverksamheterna i Göteborgs- och län och i . Försöksverksamheten i fortsätter som tidigare med den ändringen att ersättningen från försäkringen per färdigbehandlad patient reduceras . Orsaken härtill är att de beräknade verkliga kostnaderna för försäkringen har minskat påtagligt vid försökskliniken i som ett viktigt resultat av det alternativa ersättningssystemet. Även patienterna har fått i genomsnitt lägre kostnader trots successivt försämrade ersättningsnivåer. Genom denna något utsträckta försöksperiod skapas förutsättningar inte bara för en ännu bättre underbyggd utvärdering, utan det blir - som tidigare framhållits - även möjligt att i förekommande fall avsluta deltagandet för pa- tienterna i försöksverksamheten och successivt föra in dessa patienter i det reformerade ersättningssystemet. Regeringen kommer att redovisa de hittillsvarande erfarenheterna av dessa försöksverksamheter i samband med att en proposition om reformerad tandvårds- försäkring föreläggs . 11 Prisnedsättningen av läkemedel ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Vid samtidigt inköp av flera | |prisnedsatta läkemedel skall den enskildes avgift för| |varje läkemedel motsvara det faktiska försäljningspriset| |på läkemedlet med den begränsningen att avgiften för det| |första läkemedlet skall vara högst och för| |varje ytterligare läkemedel högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i komplette- ringspropositionen (prop. 1994/95:150) för /96 en höjning av den enskildes avgift vid inköp av prisnedsatta läkemedel till högst och till för varje ytterligare inköpt sådant läkemedel. Därvid förordade regeringen att läkemedelsavgiften höjs från den i budgetpropositionen föreslagna nivån, dvs. högst och högst för varje ytterligare inköpt läkemedel, med ytterligare till högst 160 resp. fr.o.m. . beslutade enligt regeringens förslag (bet.1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448.) Tillämpningen av de gällande reglerna har medfört att den enskilde vid inköp av två läkemedel betalar (160+60) vid tre läkemedel (160+60+60) etc. Detta skapade inga problem så länge beloppet avseende tillkommande läkemedel var lägre än priset på praktiskt taget samtliga förekommande läkemedel. Höjningen av tilläggsbeloppet till har dock fått till följd att åtskilliga läkemedel har priser som understiger tilläggsbeloppet, varför den enskilde får betala mer för ett tillkommande läkemedel än priset. Den enskilde kan dock genom att dela upp sina läke- medelsinköp på flera inköpstillfällen kringgå avgiftsreglerna. Regeringen har förståelse för de kritiska synpunkter som framförts mot avgiftsreglernas tillämpning. För att undanröja den effekt som uppstått vid tillämpningen av lagbestämmelserna föreslås att en ändring görs i lagen (1981:4- 9) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. som innebär att avgiften för ett läkemedel aldrig får vara högre än det faktiska försäljningspriset oavsett om ett eller flera läkemedel inköps av en enskild. Det innebär att avgiften vid köp av ett läkemedel skall vara högst och högst för varje ytterligare inköpt läkemedel. 12 Ändringar i reglementet angående förvaltningen av fonder , som är central förvaltningsmyndighet inom social- försäkringen, förvaltar vissa fonder. Enligt reglementet (1961:265) angående förvaltningen av fonder förvaltar verket arbetsskadefonden, den särskilda yrkesskadefonden, fonden för frivillig yr- kesskadeförsäkring, delpensionsfonden samt fonden för den frivilliga pensionsförsäkringen. Fonderna är uppbyggda av intäkter från avgifter. Det sam- manlagda marknadsvärdet uppgår till ca . Den genomsnittliga avkastningen inklusive marknadsvärdesförändringen beräknad i genomsnitt för budgetåren 1991/92 - 1993/94 utgjorde . förvaltar även ett antal mindre fonder, bl.a. donationsfonder, vilka inte omfattas av nuvarande bestämmelserna i reglementet. Enligt 4 § reglementet förvaltas de fonder som omfattas av reglementet av ett särskilt organ, fondfullmäktige. generaldirektör är ord- förande i fullmäktige och överdirektören är vice ordförande. Därutöver förordnar regeringen fem ledamöter, varav minst tre skall ha erfarenheter från det finansiella området. Det praktiska arbetet handhas av . I 9 § reglementet finns regler för hur fondmedel får placeras. I huvudsak får placering endast ske i stats- och bostadsobligationer samt stats- skuldväxlar och certifikat. har i en framställning föreslagit modernisering av placeringsreglerna jämte vissa andra förändringar. Riksrevi- sionsverket och har lämnat remissynpunkter. 12.2 Ändrade placeringsregler för fonderna ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Fondmedlen skall placeras så att| |krav på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande| |betalningsberedskap och riskspridning samt betryggan-| |de säkerhet tillgodoses. Placeringsreglerna skall i | |stort sett omfatta räntebärande värdepapper på marknaden| |i svensk valuta. Undantag skall bl.a. avse | |konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med op-| |tionsrätt till nyteckning. Fondfullmäktige skall ha möj-| |lighet att handla med optioner och terminer eller | |andra likartade finansiella instrument under förutsätt-| |ning att det är fråga om att effektivisera förvaltningen| |av fondernas tillgångar eller skydda tillgångarna mot| |risker. Det skall vidare i reglementet anges att | |fondmedel får placeras hos , annan bank | |eller postgirot. Fullmäktige skall ha rätt att anta | |ackord vid betalningsinställelse eller konkurs. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. anser dock att placeringsreglerna även skall omfatta vär- depapper i utländsk valuta. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks i stort sett. Enligt Riksre- visionsverket är det angeläget att reglementet för omarbetas. är dock tveksamt såvitt avser möjlighet till placering i värdepapper utställda i utländsk valuta. Vidare föreslår att särskilda avkastningsmål skall anges. Finansin- spektionen har endast anfört vissa synpunkter av redaktionell art. Skälen för regeringens förslag: Det är av vikt att fondmedlen kan förvaltas effektivt. Enligt 8 § reglementet skall fond förvaltas på sådant sätt att den blir till största möjliga nytta för den försäkring för vars räkning fonden tillkommit. har föreslagit att det i anslutning härtill skall anges att fondmedel skall placeras så att krav på god avkastning, till- fredsställande betalningsberedskap och betryggande säkerhet tillgodoses. Motsvarande bestämmelser gäller för Allmänna pensionsfonden. Regeringen delar uppfattning och föreslår att rambestämmelsen i 8 § utformas i enlighet härmed. I övrigt bör det ankomma på fondfullmäktige att lägga fast övergripande riktlinjer, fastställa avkastningsmål m.m. De nu gällande reglerna för fondernas placeringar är som såväl Riks- försäkringsverket som påpekat i behov av modernisering. Placeringsreglerna bör anpassas till den utveckling som skett på penningmarknaden. Det har tillkommit nya placeringsformer som andra former upphört. Detta har medfört problem beträffande vilka placeringsmöjligheter bestämmelserna kan anses omfatta. Reglerna medger i huvudsak endast placering av fondernas kapital i stats- och bostadsobligationer samt statsskuldväxlar och certifikat. Regeringens förslag har utformats med hänsyn till förändringarna på marknaden och innebär i princip motsvarande regler som gäller för Allmänna pensionsfonden, första - tredje fondstyrelserna. Place- ringsreglerna föreslås vara mer generella och i stort sett omfatta räntebärande värdepapper i svensk valuta. Fondmedel bör få placeras i skuldförbindelser med låg kreditrisk samt därutöver i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar till belopp som för varje fond motsvarar högst av det totala marknadsvärdet av fondens tillgångar. Med uttrycket låg kreditrisk avses att risken för förlust till följd av låntagarens oförmåga att betala ränta eller amortering på sina lån är liten. Regeringen finner inte skäl föreslå placering i värdepapper utställda i utländsk valuta. Fondmedel bör inte heller få placeras i konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Fondfullmäktige bör ha möjlighet att handla med optioner och terminer eller andra likartade finansiella instrument under förutsättning att det är fråga om att effektivisera förvaltningen av fondernas tillgångar eller skydda tillgångarna mot kursförluster eller andra risker. Det bör vidare i reglementet anges att fondmedel kan placeras hos Riks- banken, annan bank eller postgirot om det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig för- valtning. Det bör också anges att fondfullmäktige skall ha rätt att anta ackord vid betalningsinställelse eller konkurs. Den möjlighet som finns att placera arbetsskadefondens medel i skuldförbindelser utfärdade av företag som har till syfte att befordra folkhälsan eller att medverka till att förhindra nedsättning av arbetsförmågan är inte längre aktuell då efterfrågan härav saknas. Bestämmelsen bör därför enligt regeringens mening utgå. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Fondfullmäktige skall upprätta | |särskild årsredovisning över fondförvaltningen. | |Årsredovisningen skall granskas av Riks- | |revisionsverket. Fondernas tillgångar skall även | |redovisas i årsredovisningen för | |socialförsäkringsadministrationen. förslag överensstämmer i princip med regeringens. Remissinstanserna: anför att de tillgångar som redovisas i fondförvaltningens årsredovisning även bör ingå i den för och försäkringskassorna gemensamma årsredovisningen för socialförsäk- ringsadministrationen. Vidare bör av reglementet framgå att den för fondförvaltningen särskilda årsredovisningen skall granskas av Riksrevi- sionsverket. Skälen för regeringens förslag: Reglementet bör enligt regeringens bedömning omfatta krav på särskild årsredovisning för fondförvaltningen som skall omfatta förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkning. Detta överenstämmer med den praxis som tilllämpas. Såsom anfört bör fondernas tillgångar även redovisas i den för och försäkringskassorna gemensamma årsredovisningen. Även detta tillämpas . är ansvarig revisionsmyndighet för den samlade årsredovisningen och bör även ansvara för den särskilda årsredovisning som upprättas för fondförvaltningen. 12.4 Övriga av förvaltade fonder ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Samtliga fonder som förvaltas av| |bör omfattas av bestämmelserna i| |reglementet. I den mån särskilda regler gäller för någon| |fond skall dock dessa tillämpas. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte särskilt uttalat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: förvaltar ett antal mindre fonder, bl.a. donationsfonder, som inte omfattas av några särskilda förvaltningsbestämmelser. I enlighet med förslag bör bl.a. av praktiska skäl reglementet göras tillämpligt även på dessa fonder. I den mån det för någon fond finns särskilda bestämmelser bör dock dessa gälla. 13.1 Ändring av socialavgifter och höjning av den allmänna sjukförsäkringsavgiften ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: En ändring i uttaget av | |socialavgifter enligt lagen (1981:691) om | |socialavgifter görs på så sätt att| |arbetsmarknadsavgiften för arbetsgivare och för dem som| |har inkomster av annat förvärvsarbete höjs med 1,10 pro-| |centenheter. sänks sjukförsäkringsavgiften för| |arbetsgivare och för dem som | |har inkomster av annat förvärvsarbete med 1,10 pro- | |centenheter. Den allmänna sjukförsäkringsavgiften, en-| |ligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, höjs| |och skall fr.o.m. | |1996 uppgå till . Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadsavgiften fördes t.o.m. /95 till den s.k. arbetsmarknadsfonden för finansiering av arbetslöshetsersättning, kontant arbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. Då utbetalningarna ur fonden varit större än intäkterna har ett ackumulerat underskott uppstått. Vid utgången av /95 uppgick underskottet till . För att täcka det stora underskottet beslutade i samband med behandlingen av proposition 1994/95:25 om Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. att arbetsmarknadsavgiften enligt lagen om socialavgifter () fr.o.m. skulle höjas från till (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:141). Utrymme för detta skapades genom att en avgiftsväxling genomfördes mellan sjukförsäkringsavgiften och arbetsmark- nadsavgiften enligt . Uttaget av den allmänna egenavgiften i form av sjukför- säkringsavgift höjdes . beslut innebar att motsvarande växling mellan dessa avgifter enligt och höjning av de allmänna egenavgifterna i form av sjukförsäkringsavgift skulle ske även åren 1996 . Fr.o.m. innevarande budgetår har i enlighet med principerna om bruttobudgete- ring arbetsmarknadsfonden avskaffats och de kostnader som arbetsmarknadsavgiften skall täcka finansieras istället under tionde huvudtiteln förslagsanslag A 5. Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. Dessa kostnader överstiger vad som inflyter i arbetsmarknadsavgifter och behovet av en höjd arbetsmarknadsavgift kvarstår således. Som en konsekvens av att arbetsmarknadsavgiften höjs har tidigare beslutat att avgiften till sjukförsäkringen enligt skall sänkas i motsvarande grad. har dock efter detta beslutat att genomföra en generell sänkning av förmånsnivåerna till av den förmånsgrundande inkomsten för bl.a. sjukpenning, sjuklön och föräldrapenning. Detta innebär att arbetsgivarnas kostnader för sjuklön för de anställda av en sjukperiod minskar. För att kostnadsneutralitet inom sjuklönesystemet skall uppnås bör därför en höjning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen göras . Inom avgiftsområdet bör också med hänsyn till att den statliga lönegarantiersättningen inte är undantagen från sociala avgifter (se avsnitt 13.2) en växling mellan sjukförsäkringsavgiften och lönegaranti- avgiften genomföras för att finansiera de ökade kostnaderna inom lönegaranti- systemet som följer av att arbetsgivaravgifter fortsättningsvis skall betalas på lön utbetald enligt reglerna om lönegaranti. Sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare enligt bör sänkas och lönegarantiavgiften för arbetsgivare bör höjas . Därmed föreslås att avgiften till sjukförsäkringen enligt sänks för arbetsgivare och för dem som har inkomster av annat förvärvsarbete . Arbetsmarknadsavgiften höjs för båda dessa kategorier . I enlighet med tidigare ställningstagande från , höjs också den allmänna sjuk- försäkringsavgiften . Den som betalar egenavgifter har en möjlighet att sänka sjukförsäkrings- avgiften om denne väljer att ha tre dagars respektive 30 dagars karenstid. Denna möjlighet bör alltjämt kvarstå. 13.2 Klarläggande vad avser skyldighet att betala arbetsgivaravgifter ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Ett uttryckligt undantag införs i| |lagen om socialavgifter vad avser skyldigheten att | |betala arbetsgivaravgift för vissa sociala förmåner. Skälen för regeringens förslag: infördes enhetliga regler för uppbörd av arbetsgivaravgifter (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Reglerna innebär att statliga arbetsgivare inte längre ska betala lönekostnadspålägg utan de skall i stället betala och redovisa lagstadgade arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster enligt samma regler som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. Detta medförde bl.a. en skyldighet för staten att betala arbetsskadeavgift. I samband med det nya uppbördsförfarandet av de statliga arbetsgivaravgifterna har oklarhet uppkommit när det gäller frågan om vilka sociala förmåner och ersätt- ningar som skall beläggas med arbetsgivaravgifter. För att klargöra att vissa sociala förmåner och ersättningar som är att hän- föra till inkomst av anställning alltjämt inte skall ligga till grund för beräk- ning av arbetsgivaravgifter föreslås nu att ett uttryckligt undantag härom in- förs i lagen om socialavgifter. De ersättningar som avses är - sjukpenning, rehabiliteringspenning, föräldrapenning och närståendepenning m.m. - vårdbidrag - dagpenning från arbetslöshetskassa - kontant arbetsmarknadsstöd - utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilite- ring i form av dagpenning - vissa former av studiestöd - delpension - dagpenning till totalförsvarspliktiga m.fl. - utbildningsbidrag till doktorander - vissa livräntor - statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de väljer att starta egen rörelse Ersättning som utbetalas enligt lönegarantilagen (1992:497) skall i enlighet med det nu föreslagna klarläggandet därför fr.o.m. ligga till grund för beräkning av arbetsgivaravgifter. 14 Ikraftträdande, kostnader och administration De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Regeringen beräknar i likhet med socialutskottet att avskaffandet av flerbarnstilläggen medför en besparing på för /96. beräknas besparingen uppgå till . När utfasningen av flerbarnstilläggen är fullt genomförd beräknas besparingen till . Förslagen inom pensionsområdet bedöms totalt vara kostnadsneutrala. Förslaget avseende tillfällig föräldrapenning bör däremot innebära en viss besparing för försäkringen och även för administrationen. Besparingens storlek är dock svår att uppskatta. Regeringen avser att följa utvecklingen på området. Effekter av införandet av en enhetlig ersättningsnivå för sjukpenning, föräldrapenning m.m. bör medföra ytterligare besparingar för administrationen. I fråga om besparingarna på administrationen sammantaget avser regeringen att återkomma i samband med budgetbehandlingen inför av socialförsäkringsadministrationens totala resursbehov. 15.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 2 kap. 1 § Ändringen är en följd av förslaget i avsnitt 9 om att ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för sjukresor avskaffas utom så vitt gäller vissa sjukresor m.m. i internationella förhållanden. De be- gränsningsregler avseende bl.a. högsta resekostnad som kan komma att anses behövliga kan i stället meddelas inom ramen för statsbidragsföreskrifterna. kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen [1995:839] om ändring i lagen om allmän försäkring). 3 kap. 4 - 4 b, 7 b, 9 a, 10 a och 16 §§ I paragraferna har gjorts de ändringar som föranleds av införandet av en enhetlig ersättningsnivå om . Minskningsreglerna i 4 a och 16 §§ har anpassats så, att minskning sker vid samma kriterier som men räknat från den nya ersättningsnivån . 4 kap. 6 § I femte stycket sänks ersättningsnivån för föräldrapenning som avses i punkterna a - c från av den sjukpenninggrundande inkomsten. Föräldrapenning för tid därutöver sänks från av den sjukpenninggrundande inkomsten. 11 § Meningen som föreskriver att tillfällig föräldrapenning inte utges för vård- eller tillsynsbehov som grundat rätt till vårdbidrag stryks. I stället införs en mer generell regel i en ny paragraf, 11 b §. 11 b § I denna nya paragraf föreskrivs att tillfällig föräldrapenning inte utges för vård- och tillsynsbehov som grundat rätt till vårdbidrag. Det innebär att tillfällig föräldrapenning kan utges med vårdbidrag endast om det är fråga om ett tillkommande sjukdomstillstånd eller en situation som inte ryms i underlaget för vårdbidraget. finns en sådan bestämmelse i 11 § som bara gäller barn som fyllt . Den föreslagna nya paragrafen gäller för samtliga situationer då tillfällig föräldrapenning kan komma i fråga. 14 § I andra och tredje styckena har ersättningsnivån för tillfällig föräldrapenning sänkts från av den sjukpenninggrundande inkomsten. har den förhöjda ersättningsnivån efter det att förmånen utgetts för samma barn slopats. 16 kap. 5 § Förslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 5.1. 22 kap. 8 § I paragrafen har gjorts den ändring som föranleds av införandet av en enhetlig ersättningsnivå om . Övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1568) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Övergångsbestämmelsen i punkt 3 (SFS 1994:1568) avseende den sänkta ersättningsnivå för föräldrapenning som trädde i kraft slopas. Den sänkning som föreslås skall avse samtliga barn, dvs. även de som är födda före ikraftträdandet. 15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:839) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 2 kap. 6 § Ersättning från den allmänna sjukförsäkringen för sjukresor skall lämnas endast för sjukvårdshuvudmännens kostnader för sjukresor och andra sjuktransporter som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen eller av en överenskommelse om social trygghet eller sjukvårdsförmåner mellan och annan stat (jfr. avsnitt 9). Bestämmelser om bl.a. sådan ersättning finns i förordningen (1994:2053) om vissa ersättningar i internationella förhållanden till landsting och kommuner från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön 3 § Lydelsen av kompletteringsregeln i andra stycket har jämkats så att den täcker fler än en tidigare anställning hos samma arbetsgivare, så länge som tiden mellan anställningsperioderna inte överstiger .