prop · GJ0359 · 1996-01-01 00:00:00 — Det är inte möjligt för den nya nämnden att utan vidare använda sig av bestående personregister hos de samverkande landstingen. Om ett bestående personregister eller delar därav skall övertas av den nya nämnden kan det vara nödvändigt att tillstånd inhämtas från Datainspektionen. Inspektionen kan i sådant fall meddela föreskrifter. Komplikationer kan, enligt Datainspektionen, uppkomma när flera myndigheter skall ha gemensamma personregister och en gemensam nämnd avser att utnyttja personregister som förs även för verksamhet under annan nämnd. En sådan ordning aktualiserar bl.a. frågor om sekretess mellan myndigheter. Berärda huvudmän bör därför ta upp en dialog med inspektionen om lösningen av frågorna. 4.6 Ansökan och uppföljning Regeringens förslag: Regeringen beslutar efter gemensam ansökan av de samverkande landstingen om deltagande i försöksverksamheten samt om återkallande av ett sådant beslut. Regeringen kan meddela föreskrifter om uppföljning av verksamheten. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att erinra mot förslaget. Kammarrätten i som avstyrker förslaget i dess helhet anser att beslut av regeringen om återkallelse av ett beslut om deltagande i försöksverksamheten behöver klarläggas. som i princip tillstyrker förslaget anger att det bör ankomma på att yttra sig över ansökningar om deltagande i försöksverksamheten samt att svara för utvärdering av försöksverksamheten. Skälen för regeringens förslag: Det bör ankomma på regeringen att besluta om deltagande i försöksverksamheten. Ett sådant beslut får meddelas efter gemensam ansökan från samverkande landsting. Enligt 3 kap. 9 § kommunallagen ankommer det på fullmäktige att besluta i ärenden av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt för kommunen eller landstingen. Frågan om organisationen av landsting hör till dessa frågor. Det ankommer således på fullmäktige att besluta om ett deltagande i försöksverksamheten. Själva ansökan kan ske av styrelsen med fullmäktiges beslut som grund för ansökan. Fullmäktige måste ha tagit ställning till den gemensamma nämndens uppgifter, organisation, finansiering, avtal m.m. Av ansökan till regeringen bör framgå fullmäktiges ställningstagande i de olika frågorna om den gemensamma nämnden. I samband med beslut om deltagande i försöksverksamhet kan regeringen ställa krav på uppföljning av den bedrivna försöksverksamheten. I ansökan bör därför anges hur uppföljningen är tänkt att genomföras och vad den skall omfatta. Grunden för försöksverksamheten är samverkan mellan de deltagande landstingen om förutsättningarna brister i detta avseende får försöksverk- samheten upphöra. Det kan ske genom att landstingen meddelar regeringen härom. Regeringen kan också återkalla ett beslut om deltagande i försöksverksamheten om det finns särskilda skäl härför. Sådana särskilda skäl kan vara att förutsättningarna för försökslagstiftningen har förändrats. Försökslagstiftningen föreslås gälla och intill utgången av 2000. 5 Ikraftträdande och kostnadskonsekvenser Lagen om försöksverksamhet med gemensam landsting föreslås träda i kraft . Genomförandet av föreslaget bedöms inte föranleda några ökade kostnader för landstingen eller staten. Försöksverksamheten med gemensam nämnd baseras på frivilligt deltagande från landsting. Kostnader som föranleds av att den gemensamma nämnden inrättas får vägas mot de effektivitets- och kvalitetsvinster som kan uppnås. Möjligheterna till samverkan mellan flera landsting genom en gemensam nämnd torde innebära kostnadsbesparingar för i försöket deltagande landsting. Förslaget till lag om försöksverksamhet för gemensam landsting 1 § Två eller flera landsting får tillsätta en gemensam fullgöra den ledning av hälso- och sjukvården som anges i 10 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). ansvarar dock för att bered- skapsförberedelserna får en enhetlig inriktning och genomförs på ett ändamålsenligt sätt enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1720) om civilt försvar. Under höjd beredskap ansvarar respektive landstingsstyrelse för ledningen av hälso- och sjukvården enligt 3 kap. 2 § samma lag. Med landsting avses även de kommuner som inte tillhör något landsting. Förslaget behandlas i avsnitt 4.1. och 4.5.2. Den innehåller en allmän bestämmelse om försöksverksamhetens omfattning. Enligt 10 § hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763) skall ledningen av hälso- och sjukvården utövas av en eller flera nämnder. Den gemensamma nämnden avses således att utöva ledning av hälso- och sjukvårdsfrågor. Paragrafen innehåller inte någon begränsning till antalet landsting som får samverka enligt lagen. Den innebär inte heller någon geografisk begränsning. Landstingsfria kommuner kan även ingå i föreslaget samarbete. 2 § Det ankommer på fullmäktige i vart och ett av de samverkande landstingen att utfärda reglemente för den gemensamma nämnden samt i övrigt besluta om nämndens uppgifter. Av reglementet skall framgå var nämnden har sitt säte. Nämnden får besluta i frågor som - rör förvaltningen - den enligt lag eller annan författning skall ha hand om samt - delegerats till den av respektive . Vad som anges i 3 kap. 10, 14 och 15 §§ samt 6 kap. 7 och 8 §§ kom- munallagen (1991:900) om fullmäktiges möjligheter till delegering samt nämndernas uppgifter och nämndernas ansvar för verksamheten skall gälla för den gemensamma nämnden. 3 § Vad som anges i 2 kap. 1-3, 7 och 8 §§ kommunallagen (1991:900) om landstingens befogenhet och om näringsverksamhet skall gälla för den gemensamma nämnden. 4 § Regeringen beslutar på de samverkande landstingens gemensamma ansökan om deltagande i försöksverksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 4.2 och 4.6. Kommunallagen (1991:900) ligger till grund för föreslagen lagstiftning. De olika principerna såsom lokal- iseringsprincipen, likställighetsprincipen, självkostnadsprincipen m.m. samt landstingens befogenheter m.m. skall gälla för den gemensamma nämnden. Kommunmedlemmarnas rätt föreslås inte bli inskränkt genom denna lagstiftning. De samverkande landstingen skall genom reglemente för den gemensamma nämnden reglera nämndens uppgifter och härigenom besluta om nämndens uppgifter. Nämnden kan av fullmäktige erhålla delegation i skilda frågor. De samverkande landstingen förutsätts vara överens om vilka frågor som den gemensamma nämnden ska ha hand om. Av reglementet skall även framgå den gemensamma nämndens säte. Det underlättar både för enskilda och domstolarna vid en laglighetsprövning att ta reda på vilken länsrätt som är rätt forum. Det ankommer på fullmäktige att besluta om ett deltagande i försöksverksamhet med en gemensam landsting. Det är dock inte nödvändigt att det är fullmäktige som ansöker hos regeringen om ett sådant deltagande utan det kan vara styrelsen som med fullmäktiges beslut som grund ansöker om ett deltagande. 5 § Fullmäktige i de samverkande landstingen bestämmer mandattiden för den gemensamma nämnden. I likhet med kommunallagens bestämmelser om mandattiden för kommunala nämnder får fullmäktige i de samverkande landstingen bestämma mandattiden för den gemensamma nämnden. Nämndens mandattid kan således helt fritt bestämmas av fullmäktige. Såsom många andra beslut rörande den gemensamma nämnden får de samverkande landstingen komma överens om längden . De förtroendedevalda och nämndens arbetsformer 6 § Valbara till den gemensamma nämnden är de som enligt 4 kap. 5 § kommunallagen (1991:900) är valbara i någon av de samverkande landstingen. I övrigt skall bestämmelsen i 4 kap. 6 § kommunallagen om valbarhet tillämpas. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Valbarheten till den gemensamma nämnden utsträcks till att gälla alla de som enligt 4 kap 5 § kommunallagen är valbara i något av de samverkande landstingen. Det blir således möjligt att från ett landsting utse representanter som är medlem i annat samverkande landsting. I övrigt gäller kommunallagens bestämmelser om vem som är valbar till den gemensamma nämnden. 7 § Ledamöter, ersättare, ordförande och en eller två vice ordförande i den gemensamma nämnden väljs av fullmäktige i de samverkande landstingen till det antal och på det sätt som fullmäktige bestämmer. Fullmäktige i de samverkande landstingen skall meddela föreskrifter om vem som skall fullgöra ordförandens uppgifter när varken ordföranden eller en vice ordföranden kan tjänstgöra. Fullmäktige i de samverkande landstingen skall besluta om ersättarnas tjänstgöring i den gemensamma nämnden. 8 § Återkallande av uppdrag för förtroendevald enligt 4 kap. 10 § kommunallagen (1991:900) skall ske av fullmäktige i det landsting som förrättat valet av den förtroendevalde. Fullmäktige i det landsting som förrättat valet av förtroendevalda kan enligt 4 kap. 10 a § kommunallagen besluta om återkallelse av uppdrag för förtroendevalda i den gemensamma nämnden. 9 § Bestämmelserna i 4 kap. 7-9 och 11-15 §§ kommunallagen (1991:900) om uppdragets upphörande, ledighet och ekonomiska förmåner skall gälla för den gemensamma nämnden. Vad som anges i 4 kap. 17 §, 18 § första stycket och 19-22 §§ kommunal- lagen om initiativrätt, omröstning och beslut samt reservation skall gälla för den gemensamma nämnden. Fullmäktige i vart och ett av de samverkande landstingen får enligt 4 kap. 23 § kommunallagen besluta om närvarorätt. 10 § Vad som anges i 6 kap. 11, 14 och 18-27 §§ kommunallagen (1991:900) om ledamöter, ersättare, närvarorätt för utomstående, jäv m.m. skall gälla för den gemensamma nämnden. I fråga om förfarandet när den gemensamma nämnden fattar beslut skall 5 kap. 41-44 §§ samt 6 kap. 29 § kommunallagen tillämpas. Förslaget återfinns i avsnitt 4.3. Kommunallagens regler om förtroendevalda, deras tjänstgöring, ekonomiska förmåner m.m. ligger till grund för förslagna stadganden. Det ankommer på fullmäktige i respektive landsting att nominera och utse ledamöter och ersättare i den gemensamma nämnden. Antalet ledamöter och ersättare får bestämmas av fullmäktige i de samverkande landstingen. De samverkande landstingen skall överenskomma om det antalet ledamöter och ersättare som var och en skall utse, vem som ska fullgöra uppgiften som ordförande m.m. Med hänsyn till att det ankommer på fullmäktige i respektive landsting att utse ledamöter och ersättare i nämnden ankommer det på respektive fullmäktige att besluta om återkallelse av uppdraget enligt 4 kap. 10 § kommunallagen för de ledamöter och ersättare de själva utsett. Motsvarande gäller även för återkallelse av uppdrag enligt 4 kap. 10 § kommunallagen. 11 § Vid sammanträde med den gemensamma nämnden skall protokoll föras på ordförandens ansvar. I fråga om protokollens förande, innehåll och justering skall 5 kap. 58- 62 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas. Tillkännagivandet att den gemensamma nämndens, fullmäktiges och andra nämnders protokoll inom vart och ett av de samverkande landstingen justerats skall hos vart och ett av lands- tingen anslås på anslagstavlan. Tillkännagivandet av att den gemensamma nämndens protokoll justerats behöver dock inte införas i någon tidning. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. Kommunallagens regler om förande av protokoll, innehåll och justering föreslås gälla även för den gemensamma nämnden. Tillkännagivandet att protokoll justerats måste dock anslås på anslagstavlan hos samtliga de landsting som ingår i samverkan. Det måste även ske beträffande andra protokoll såsom fullmäktiges och andra nämnders protokoll då det är möjligt för medlem i något av de samverkande landstingen att klaga även på andra beslut än de som den gemensamma nämnden fattat. Tillkännagivandet om justering ska ske på den officiella anslagstavla hos landstingen. Det är inte tillräckligt att det anslås hos endast en av de samverkande landstingens anslagstavla. Det räcker inte heller att den gemensamma nämnden anslår tillkännagivandet på någon annan anslagstavla än den officiella i respektive landsting. Anslag om justering av fullmäktiges, andra nämnders och den gemen- samma nämndens protokoll ska ske på olika anslagstavlorna med hänsyn taget till att tiden för anslåendet utgör utgångspunkt för beräkning av klagotid vid laglighetsprövning. 12 § För delgivning med den gemensamma nämnden skall 6 kap. 31 § kommunallagen gälla. 13 § Den gemensamma nämnden får uppdra åt ett utskott, åt en ledamot eller ersättare eller åt en anställd i något av de samverkande landstingen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en grupp av ärenden, dock inte i fall som avses 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). I övrigt gäller 6 kap. 35- 28 §§ kommunallagen för delegering av ärenden inom den gemensamma nämnden. Vad som anges i kommunallagen om delgivning föreslås även gälla för den gemensamma nämnden. Beträffande delgering föreslås denna kunna ske till anställd i de samverkande landsting. Det är med konstruktionen med gemensam nämnd inte nödvändigt att nämnden har egen personal anställd utan det kan vara en av hu- vudmännen som utgör arbetsgivare såsom framgår avse avsnitt 4.2. 14 § Företrädare för anställda i de samverkande landstingen får i den omfattning som anges i 7 kap. 9-13 §§ kommunallagen (1991:900) närvara vid sammanträden med den gemensamma nämnden. Vad som anges i 7 kap. 14-17 §§ kommunallagen om personalföreträdare skall gälla för den gemensamma nämnden. Förslaget avser att ge personalföreträdare i de samverkande landstingen en motsvarande rätt som kommunallagen ger personalföreträdare vid en nämnd. 15 § Samverkande landsting skall gemensamt upprätta en budget för den gemensamma nämnden. Styrelsen i de samverkande landstingen bestämmer när den gemensamma nämnden senast skall redovisa sin medelsförvaltning avseende föregående budgetår. Vad som anges i 8 kap. 1, 2, 3 a, 3 b, och 14 §§ kommunallagen (1991:900) om medelsförvaltning, självkostnadsprincip och om räkenskaper m.m. skall gälla för den gemensamma nämnden. Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. De samverkande landstingen har ett gemensamt ekonomiskt ansvar för finansiering av den gemensamma nämndens verksamhet. En budget för den gemensamma nämnden skall därför upprättas av de samverkande landstingen i samråd. Fördelningen av det ekonomiska ansvaret får ankomma på landstingen att själv ta ställning till genom avtal e.d. Likaså får överenskommelse träffas om fördelning av eventuellt uppkommande underskott eller vinst. 16 § Fullmäktige i de samverkande landstingen skall för revision av den gemensamma nämnden utse revisorer och ersättare på sätt som anges i reglementet. Bestämmelserna i 9 kap. 4-8, 10 och 14-18 §§ kommunallagen (1991:900) skall gälla i fråga om revisionen. Fråga om ansvarsfrihet och om skadestånd enligt 9 kap. 16 och 17 §§ kommunallagen skall prövas av fullmäktige i respektive landsting. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Formerna för revision får bestämmas av de samverkande landstingen. Den kan ske genom att särskilda revisorer utses eller genom att revision av den gemensamma nämnden sker av de av utsedda revisorerna. Hur de utses skall komma till uttryck i reglementet. För revisionen gäller kommunallagens bestämmelser. Frågan om ansvarsfrihet får prövas av fullmäktige i de samverkande landstingen. Detta överensstämmer med hur frågan regleras i kommunalförbundslagen för kommunalförbund med direktion. 17 § Fullmäktige får ge en förtroendenämnd i ett av de samverkande landstingen i uppdrag att vara hälso- och sjukvård som omfattas av försöksverksamheten. Det skall framgå av reglementet hur frågan reglerats. Förslaget behandlas i avsnitt 4.5. De samverkande landstingen ges möjlighet att besluta att en redan befintlig förtroendenämnd i ett av de samverkande landstingen får ges i uppdrag att vara inom den gemensamma nämnden. Det är även möjligt att redan befintliga förtroendenämnder även fortsättningsvis har hand om dessa uppgifter inom den gemensamma nämndens område. Kungörelse av fullmäktiges sammanträden 18 § Kungörelse om fullmäktiges sammanträden i de samverkande landstingen skall anslås på anslagstavlan hos dessa minst före sammanträdesdagen. Uppgift om tid och plats för fullmäktiges sammanträden i de samverkande landstingen skall minst före sammanträdesdagen införas i den eller de ortstidningar som fullmäktige i vart och ett av de samverkande landstingen bestämmer. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. Till grund för bestämmelsen ligger kommunallagens regler om kungörelse om sammanträden och om införandet i en eller flera ortstidningar. Kungörelse om fullmäktiges sammanträden i de samverkande landstingen skall anslås på den officiella anslagstavlan hos samtliga samverkande landsting. Kungörelse skall således ske även av annat samverkande landstings fullmäktige sammanträden än det egna fullmäktige. Fullmäktige i annat samverkande landsting kan fatta beslut som berör den gemensamma nämnden. Det är därför viktigt att medlemmarna i de samverkande landstingen ges möjlighet att erhålla kännedom om vilka ärenden som skall behandlas av fullmäktige. Motsvarande gäller de meddelanden om fullmäktiges sammanträden som skall införas i ortstidningar inom området för de samverkande landstingen. Avsikten är att den tillämpningen som uttrycket ortstidning fått i rättspraxis skall gälla. 19 § Den som är medlem i något av de samverkande landsting har rätt att få lagligheten prövad även av beslut fattade av övriga i försöket ingående landsting. Bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen (1991:900) skall gälla vid laglighetsprövning enligt denna lag. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. Varje medlem i de samverkande landstingen har rätt att överklaga beslut som fattas av såväl den gemensamma nämnden som av fullmäktige i de samverkande landstingen. De har även rätt att överklaga beslut fattade av annan nämnd inom de samverkande landstingen. En utvidgning av rätten att överklaga har således tillskapats genom bestämmelsen. Enligt 14 § andra stycket lagen (1971:289) om allmänna för- valtningsdomstolar skall ett beslut överklagas till den länsrätt inom vars län ärendet först prövats, om inte regeringen för ett visst slag av mål föreskriver något annat. Besvär över beslut fattade av den gemensamma nämnden skall ske till den länsrätt inom vars län den gemensamma nämnden har sitt säte. I övrigt överklagas beslut fattade av fullmäktige eller nämnd till den länsrätt inom vars län fullmäktige eller nämnden har sitt säte. 20 § Regeringen får återkalla ett beslut om deltagande i försöksverksamheten om ändrade förhållanden kräver det eller om det finns andra särskilda skäl för det. Försöksverksamheten skall därvid upphöra att gälla den dag som regeringen bestämmer. 21 § Om de samverkande landstingen har kommit överens om att samverkan skall upphöra skall de genast underrätta regeringen om det. Förslaget behandlas i avsnitt 4.6. Grunden för försöksverksamheten är samverkan mellan de deltagande landstingen. Om förutsättningarna brister i detta avseende skall försöksverksamheten upphöra. Det kan ske genom att landstingen underrättar regeringen härom. Regeringen kan också återkalla ett förordnande om deltagande i försöksverksamheten när det finns särskilda skäl härför. I samband med regeringens beslut om ett deltagande i försöksverksamheten kan regeringen ställa krav på om uppföljning av den beskrivna försöksverksamheten. Försökslagstiftningen föreslås gälla intill utgången av 2000. I denna promemoria föreslås en ny lag om försöksverksamhet med nämnd gemensamt för fler landsting. Den förslagna lagen innebär att två eller flera landsting får tillsätta en gemensam fullgöra uppgifter enligt 10 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Enligt 10 § angiven lag skall ledningen av häslo- och sjukvården utövas av en eller flera nämnder. Den gemensamma nämnden föreslås ha till uppgift att utöva ledningen av hälso- och sjukvården. Någon geografisk begränsning av nämndens område har inte föreslagits utan det står samverkande landsting fritt att bestämma den gemensamma nämndens område. Genom den föreslagna lagstiftningen tillskapas inte någon ny juridisk person utan de samverkande landstingen kommer även fortsättningsvis att vara huvudmän för den bedrivna sjukvården inom respektive landsting. Till grund för förslaget ligger reglerna i kommunallagen. För ett deltagande i försöksverksamheten krävs beslut av regeringen. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft och gälla till utgången av . Förslaget till ny lagstiftning har tagits fram inom . F.d. landstingsdirektören vid har utrett förutsättningarna för en ny lagstiftning och i övrigt medverkat i arbetet med att ta fram förslaget. Förslag till lag om försöksverksamhet med nämnd gemensam för flera landsting 1 §Två eller flera landsting får tillsätta en gemensam fullgöra uppgifter enligt 10 § hälso-och sjukvårdslagen (1982:763). Med landsting avses även de kommuner som inte tillhör något landsting. 2 §Det ankommer på fullmäktige i de samverkande landstingen att anta reglemente för den gemensamma nämnden samt i övrigt besluta om nämndens uppgifter. Nämnden får besluta i frågor som rör förvaltningen och i frågor som delegerats till den av respektive . 3 §Vad som anges i 1 kap. 4 § samt 2 kap. 1-3, 7 och 8 §§ kommunallagen (1991:900) om medlemsskap, landstingens befogenheter och om näringsverksamhet skall gälla för den gemensamma nämnden. 4 §Fullmäktige i de i försöket samverkande landstingen bestämmer mandattiden för den gemensamma nämnden. De förtroendevalda och nämndens arbetsformer 5 §Valbara till den gemensamma nämnden är de som enligt 4 kap. 5 § kommunallagen är valbara i de samverkande landstingen. I övrigt skall bestämmelserna i 4 kap. 1-4 och 6 §§ kommunallagen om rösträtt och valbarhet tillämpas. 6 §Ledamöter, ersättare, ordförande och en eller två vice ordförande i den gemensamma nämnden väljs av fullmäktige i de samverkande landstingen till det antal och på det sätt som anges i reglementet. Fullmäktige bestämmer tiden för uppdraget. Fullmäktige i de samverkande landstingen skall meddela föreskrifter om vem som skall fullgöra ordförandens uppgifter när varken ordföranden eller en vice ordförande kan tjänstgöra. Likaledes skall fullmäktige i landstingen besluta om ersättarnas tjänstgöring i den gemensamma nämnden. Vad som anges om proportionellt valsätt i 5 kap. 46 § kommunallagen skall gälla för utseende av ledamöter m.fl. i den gemensamma nämnden. 7 §Återkallande av uppdrag enligt 4 kap. 10 § kommunallagen skall ske av fullmäktige i det landsting som förrättat valet av ledamöter och ersättare. 8 §Bestämmelserna i 4 kap. 7-9 och 11-15 §§ kommunallagen om uppdragets upphörande, ledighet och ekonomiska förmåner skall gälla för den gemensamma nämnden. Vad som anges i 4 kap. 17-23 §§ kommunallagen om initiativrätt, omröstning och beslut, reservation och om närvarorätt skall gälla för den gemensamma nämnden. 9 §Vad som anges i 6 kap. 11, 14, 18-27 §§ kommunallagen om ledamöter och ersättare, närvarorätt för utomstående, jäv m.m. skall gälla för den gemensamma nämnden. I fråga om förfarandet när den gemensamma nämnden fattar beslut skall 5 kap. 41-44 §§ samt 6 kap. 29 § kommunallagen tillämpas. 10 § Vid sammanträde med den gemensamma nämnden skall protokollföras. I fråga om protokollens förande, innehåll och justering skall 5 kap. 57-62 §§ kommunallagen tillämpas. Tillkännagivandet att nämndens protokoll justerats skall ske på anslagstavlan hos de samverkande landstingen. Tillkännagivandet behöver inte införas i någon tidning. 11 § För delgivning med den gemensamma nämnden skall 6 kap. 31 § kommunallagen gälla. För delegering av ärenden inom den gemensamma nämnden skall 6 kap. 33-38 §§ kommunallagen gälla. 12 § Företrädare för anställda får i den omfattning som anges i 7 kap. 9-13 §§ kommunallagen närvara vid sammanträden med den gemensamma nämnden. Närvarorätt saknas dock i förtroendenämnd. Vad som anges i 7 kap. 14-17 §§ kommunallagen om personalföre- trädare skall gälla för den gemensamma nämnden. 13 § Samverkande landsting skall gemensamt upprätta en budget för den gemensamma nämnden.