prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Arbetsgivare Antal Antal +/- Andel procent 15/6-95 15/12-95 15/12-95 Statliga 4 090 4 001 -89 Motsv. 316 170 -146 Förs.kassa 275 281 6 16 982 16 407 -57534,Kommuner 6 265 6 052 -213 Landsting 1 549 1 500 -493,72 61 11 0,Företag 18 346 17 512 -834 Övriga 1 892 1 742 -150 Summa 49 787 47 726 -2 061 Av tabellen framgår att vid enskilda företag och allmännyttiga organisationer finns det flest anställda med lönebidrag. Dessa arbetsgivarkategorier sysselsätter av samtliga anställda med lönebidrag. Många anställda med lönebidrag finns också hos statliga och kommunala arbetsgivare som sysselsätter av alla anställda med lönebidrag. Bidragsnivåer i procent för anställningar med lönebidrag fördelade på arbetsgivarkategorier, kvarstående respektive omprövade beslut ArbetsgivareSamtligaOmprövade beslutOmprövade beslut kvarstående15/6 -95 15/12 -95 beslut Statliga 89,9 90,3 84,4 Motsv.inst. 91,0 91,0 78,9 Förs.kassa 94,0 94,1 87,1 Allm.nytt. 85,6 85,5 84,4 Kommuner 53,0 50,7 50,5 Landsting 44,5 42,8 43,3 67,9 67,2 59,1 Företag 65,9 64,0 63,0 Övriga 65,2 63,1 62,0 Summa 72,6 71,9 70,4 AMS redogör också i ovanstående tabell för bidragsnivåerna hos olika kategorier av arbetsgivare. AMS konstaterar att det fortfarande finns höga bidragsnivåer hos vissa kategorier arbetsgivare och att detta kvarstår från det gamla lönebidragssystemet med fasta bidragsnivåer baserade på arbetsgivarkategori. AMS har rapporterat om volymutvecklingen när det gäller lönebidragsanställningar under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Antalet personer i genomsnitt för vilka arbetsgivaren fick lönebidrag uppgick till 49 600 under . Denna volym är högre än vad reservationsanslaget är beräknat för, det vill säga en omfattning på cirka 44 000 - 45 000 personer. AMS överskred också anslagsposten som finansierar lönebidrag och offentligt skyddat arbete med under /95. Regeringen har i regleringsbrevet för /96 ett verksamhetsmål att minst 50 000 personer i genomsnitt ges lämplig sysselsättning för de medel som tilldelats för Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. RRV har lämnat invändning i revisionsberättelsen över AMV:s årsredovisning för /95 med anledning av överskridandet av tidigare nämnda anslagspost. Den i förhållande till anvisade medel höga åtgärdsvolymen fick som följd ett stopp för nya anställningar med lönebidrag. Detta har redovisats i proposition 1995/96:96 Anställning med lönebidrag. Där förordades att AMS skulle verka för att successivt minska volymerna och lönebidragsnivåerna. Länsarbetsnämnderna har i en prognos beräknat att antalet anställda med lönebidrag kommer att minska med cirka 3 200 personer mellan och motsvarande månad 1996. Processen förväntas påskyndas till följd av varsel och uppsägningar av lönebidragsanställda. Regeringen bedömer dock att flera ideella organisationer genom förhandlingar med kommuner och landsting kommer att kunna hitta lösningar till kompletterande finansieringsformer och därmed motverka uppsägningar av lönebidragsanställda. Sänkningen av bidragsnivån till högst efter de fyra första årens anställning med lönebidrag har inneburit att omförhandlingar har inletts i takt med att bidragsbesluten löper ut. Sänkningen innebär en tidigareläggning till en nivå som har beslutat om.AMS har redovisat att endast ett mindre antal äldre har kunnat anvisats till en anställning med lönebidrag. har i den antagna propositionen 1995/96:96 om Anställning med lönebidrag, särskilt anvisat för anställning av arbetslösa, icke arbetshandikappade människor som fyllt med lönebidrag. Regeringen bedömer att det därför bör finnas ytterligare förutsättningar för att bereda sysselsättning för äldre personer med kvar till ålderspensioneringen och som har svårigheter att få nytt arbete sedan de har blivit arbetslösa. Det flexibla lönebidraget som utgår från den enskilda personens förutsättningar att medverka i produktionen, har medfört att arbetsmarknaden har vidgats för arbetshandikappade. Bidragsnivån utgår från den enskilde arbetshandikappade, oavsett arbetsgivarkategori. Enskilda och kommunala arbetsgivare har med det flexibla lönebidraget blivit ett tydligare alternativ och utökat möjligheterna för arbetshandikappade. I det tidigare systemet, med fasta bidragsnivåer för olika arbetsgivarkategorier och som var lägst för enskilda och kommunala arbetsgivare, blev ofta gravt arbetshandikappade hänvisade till arbetsuppgifter i allmännyttiga organisationer eller inom staten. Regeringen har med det flexibla lönebidraget ställt ökade krav på AMS att hantera volymutvecklingen och bidragsnivåerna och att inom ramen för anvisade medel få utrymme för fler anställda med lönebidrag. Genom en vidgad arbetsmarknad, där privata och kommunala arbetsgivare i större omfattning kan anställa arbetshandikappade med hjälp av bidraget och därmed medverka i rehabiliteringsarbetet, minskar risken för negativa inlåsningseffekter. Arbetsgivare, som har möjlighet att ta ett eget kostnadsansvar för det arbete en anställd med lönebidrag utför, ger också möjlighet för den anställde att, efter rehabilitering, gå över till en reguljär anställning utan särskilt bidrag eller med minskade bidrag. har arbetshandikappade med ett arbetshandikapp, som tilltar, möjlighet att stanna kvar längre i arbetslivet eftersom bidragsnivån även kan höjas. De omförhandlingar som har inletts från kommer bland annat att innebära en prövning av huruvida tränings- och rehabiliteringseffekter kan ha förändrat arbetsförmågan och om det finns skäl att ändra bidragsnivån. Regeringen avser utreda hur de offentliga resurserna utnyttjas i syfte att bereda sysselsättning och arbete åt personer med arbetshandikapp. I översynen skall också en analys göras av lönebidraget mot bakgrund av de statsbidrag som utgår till de allmännyttiga organisationerna i syfte att bedöma effekterna av förändringarna av lönebidragsnivåerna som har beslutat om. har också antagit arbetsmarknadsutskottets betänkande om Lönebidragsmedel inom allmännyttiga organisationer (1995/96:AU15) i vilket lämnas förslag som syftar till att förhindra uppsägningar av arbetshandikappade inom allmännyttiga organisationer som är aktuella för omförhandlingar. Arbetsrätten behöver förändras. Arbetsrätten måste ha en ändamålsenlig utformning och spegla en rimlig avvägning mellan löntagarnas behov av skydd mot godtyckliga och diskriminerande beslut och företagens behov att kontinuerligt kunna anpassa sin organisation och sin arbetsstyrka till förändrade förutsättningar och behov. Den skall också vara utformad så att den inte försvårar för företagen att expandera och nysatsa (prop. 1995/96:150). Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommission med uppdrag att söka lösningar på de problem som arbetsmarknadens parter anser finns på arbetsrättens område. Kommissionen, som leddes av direktören , antog namnet . Utgångspunkten för kommissionens arbete var enligt dess direktiv att lösningen på de problem som finns på arbetsrättens område bör bygga på en gemensam syn och tillkomma i en samförståndsanda. Kommissionen fick därför uppdraget att söka lösningar på de problem som arbetsmarknadens parter anser finns inom arbetsrätten. Syftet var att kommissionen under medverkan av parterna skulle finna former för hur parterna själva i så stor utsträckning som möjligt genom kollektivavtal kunde utforma de arbetsrättsliga reglerna så, att de fungerar väl i praktiken och blir så enkla och effektiva som möjligt. Kommissionens mål var att åstadkomma en långsiktig och stabil arbetsrätt som - främjar flexibilitet och produktivitetsutveckling i företagen och den offentliga sektorn, - tillgodoser de anställdas behov av utveckling, inflytande, frihet och trygghet, - främjar jämställdhet mellan könen, och - främjar invandrarnas villkor på arbetsmarknaden. Kommissionen slutförde sitt arbete genom att överlämna rapporten ?. I rapporten konstateras att arbetsmarknadens parter under arbetets gång närmat sig varandra påtagligt i åtskilliga väsentliga frågor på arbetsrättens område. I vissa frågor har dock stora åsiktsskillnader bestått. Varken arbetsgivarnas eller arbetstagarnas representanter har kunnat godta det slutförslag till avtalsrekommendation som kommissionens ordförande presenterat. Vid regeringens överläggning med arbetsmarknadens parter antog parterna regeringens erbjudande att ställa medlare till parternas förfogande. Medlarna skall understödja parternas förhandlingar som syftar till att lösa de motsättningar som föreligger beträffande arbetsrätten. Utgångspunkten för förhandlingarna är att medverka till åtgärder som kan öka sysselsättningen. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen åt Statens förlikningsmannaexpedition att utse medlare. Medlarna kommer att informera regeringen om resultatet av sitt arbete . Regeringen utgår från att medlingsarbetet leder till att parterna kommer överens. 7.8 Översynen av arbetsmarknadspolitiken Ett stort antal utredningar har behandlat, eller behandlar ännu, frågor av stor betydelse för sysselsättningen och arbetsmarknadens funktionssätt men också av stor betydelse för att uppnå en mer jämställd arbetsmarknad och en integrering av invandrare i det svenska samhället. Regeringen gav dessa utredningar i uppdrag att till regeringen redovisa det underlag som kunde vara av betydelse för en sysselsättningspolitisk proposition . har den (A 1994:01) och Utredningen om Kvinnors arbetsmarknad (A 1995:13) redovisat sina slutbetänkanden, Aktiv arbetsmarknadspolitik (SOU 1996:34) respektive Hälften vore nog - om kvinnor och män arbetsmarknad (SOU 1996:56). Dessutom har Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna (KLK) (U 1995:10) redovisat sitt delbetänkande En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27). (KU 1994:11) har lämnat en skrivelse till regeringen (dnr A96/2227/IP). Synpunkter på dessa betänkanden respektive Invandrarpolitiska kommitténs skrivelse har, utom i fråga om betänkandet från Utredningen om kvinnors arbetsmarknad, inhämtats vid en serie remissmöten som och anordnade . De frågor som behandlades vid dessa möten liksom vilka som var närvarande framgår av avsnitt 7.8.2. De skriftliga synpunkter som lämnades vid remissmötena finns tillgängliga i under dnr A96/2319/A. AMS har också lämnat dels en anslagsframställning för , dels en rapport (framtida organisation) om hur det av statsmakterna beslutade besparingskravet skall genomföras inom AMV. har yttrat sig över den sistnämnda rapporten (dnr RRV 22-96-0854). 7.8.2 Närvarande vid remissmöten Vid remissmötet lämnades synpunkter på följande avsnitt i den Arbetsmarknadspolitiska kommitténs betänkande (SOU 1996:34). Arbetsmarknadspolitikens roll (kapitel 3) Arbetsförmedling (kapitel 4) Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (kapitel 5) Utvärdering (kapitel 10) () , i (LO) () arbetsmarknadsutskott () akademikers centralorganisation () () , Vid remissmötet lämnades synpunkter på delbetänkandet från Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna (SOU 1996:27) och på följande avsnitt i den Arbetsmarknadspolitiska kommitténs betänkande. Arbetsmarknads- och kompetensbehov (kapitel 6) Närings-, regional- och arbetsmarknadspolitik (kapitel 8) AMS yrkesutbildning LO Landstingsförbundet SAF TCO Vid remissmötet lämnades synpunkter på skrivelsen (dnr A96/2227/IP) från den och på följande avsnitt i den Arbetsmarknadspolitiska kommitténs betänkande. Invandrarna och arbetsmarknaden (kaptitel 4) Kommunernas roll i arbetsmarknadspolititiken (kapítel 9) Samordnad rehabilitering (kapitel 7) AMS Finansdepartemetentet Handikappombudsmannen () Socialdepartemetentet (SoS) SAF kommunaltjänstemannaförbud TCO 7.9 Sammanfattning av den nya inriktningen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken Regeringens mål är att halvera den öppna arbetslösheten fram . Arbetsmarknadspolitiken kan bidra till detta genom att skapa en väl fungerande arbetsmarknad, genom att lediga platser tillsätts snabbt och att arbetslösa kan komma tillbaka i arbete så fort som möjligt. I denna proposition presenteras förslag rörande den aktiva arbets- marknadspolitiken. Förslag rörande övriga delar av arbetsmarknadspolitiken - arbetstider, arbetsrätt, arbetsorganisation och arbetsmiljö - kommer regeringen att redovisa i andra sammanhang. Regeringens förslag inom det arbetsmarknadspolitiska området är: En stark nationell offentlig arbetsförmedling Utgångspunkten för den aktiva arbetsmarknadspolitiken är i likhet med tidigare en stark nationell offentlig arbetsförmedling. Platsförmedlingens roll skall enligt regeringens uppfattning även framöver vara central. Den som kommer till arbetsförmedlingen som arbetssökande skall i första hand få kännedom om de lediga platserna och få hjälp med att snabbt finna ett lämpligt arbete. Tydliga mål för arbetsmarknadspolitiken Målen för skall göras tydligare och kraven på uppföljning skärps. De övergripande målen för arbetsmarknadspolitiken skall vara att hålla nere vakanstiderna för lediga platser, minska långtidsarbetslösheten samt motverka långa tider utan reguljärt arbete. Utökad lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken Ansvaret för att verkställa de arbetsmarknadspolitiska uppdragen fördelas på fler aktörer. Kommunerna får ett tydligare uppdrag i arbetet med att bekämpa arbetslösheten i och med att de får ett utökat ansvar i arbetsförmedlingsnämnderna. En samordning av regler och flexiblare åtgärder skapar förutsättningar för starkare lokal förankring. Individen i centrum - handlingsplaner för alla som är arbetslösa länge Arbetsförmedlingen och den arbetssökande skall göra upp en plan där det främsta målet skall vara att finna arbete. I planen skall finnas en tydlig överenskommelse med respektive parts åtagande. Hög omfattning på arbetsmarknadspolitiska programmen För skall 230 000 personer vara i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessutom skall ca 40 000 äldre beredas sysselsättning i offentliga tillfälliga arbeten. Nya former för sysselsättning Offentligt tillfälligt arbete skall kunna erbjudas den som är eller äldre och som varit inskriven vid arbetsförmedlingen som arbetssökande samt uppbär arbetslöshetsersättning. - Lokala arbetscentra för långtidsarbetslösa lyfts fram som ett exempel på nya former för arbetsmarknadspolitiska program. - Exportsäljare och miljöinformatörer är exempel på framtida utbildningar inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. - En arbetsgivare skall kunna få vikariatsersättning när en anställd är ledig med lön för att starta eget företag. Satsa på utbildning för arbetslösa - Inom ramen för den statliga vuxenutbildningssatsningen prioriteras arbetslösa som är i behov av en gymnasieutbildning. - Utomnordiska medborgare som varit arbetslösa och inskrivna vid arbetsförmedlingen under samt arbetslösa arbetshandikappade får möjlighet att studera inom det reguljära utbildningsväsendet på grundskole- och gymnasienivå inom ramen för arbets