prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — Programföretagen gavs därmed fri bestämmanderätt i organisationen av verksamheten bl.a. vad gäller beslut om programverksamhetens innehåll, sändningstidens längd och placering, distriktsindelning, programsättningsprinciper och produktionssammansättning. Undantag från principen om allmänna riktlinjer gäller endast på två områden; dels program på invandrar- och minoritetsspråk, dels program om och för funktionshindrade. riksdagsbeslut (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU26, rskr. 1994/95:367) innebar att en 11-procentig besparing på public serviceverksamheten skall fördelas jämnt över perioden -- . Beslutet innebar också att avtalet mellan staten och ändrades på så sätt att SVT:s skyldighet att koncentrera distriktsproducerade program till en kanal () upphörde samt att kravet att av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar skall produceras utanför ändrades till . SVT:s totala sändningstid uppgick till i genomsnitt , varav regionala program. Andelen timmar av egenproducerade originalprogram av förstasändningarna beräknas till . Resten utgörs av inköpta originalprogram av både svensk och utländsk härkomst samt repriser. I huvuddelen av landet sänder SR i fyra kanaler, P1, P2, P3 och P4. P4 innehåller dels ett rikstäckande gemensamt program, P4-Riks, dels lokala program från 25 olika lokalredaktioner. Dessutom sänder Radio utlandsprogram. sände SR , varav i P1, i P2 och i P3. Lokalradion sände omkring . De lokala programmen svarade för av den totala sändningstiden. Enligt riksdagsbeslut skall av allmänproduktionen i SR:s rikssändningar produceras utanför . Antalet timmar producerade utanför utgjorde , vilket var av allmänproduktionen. disponerar Utbildningsradion egna fasta tider i SR:s och SVT:s kanaler. sände UR i TV, i radions riksprogram och radio regionalt. Av SVT:s totala sändningstid avser program på svenska språket. Av UR:s sändningar är på svenska språket och har svenska upphovsmän. Programföretagen (exkl. utlandsprogrammet Radio ) sände på 14 olika minoritetsspråk. Dessutom sänds program på svenska för invandrare. SVT sände program för invandrare och språkliga minoriteter omfattande (inklusive reprissändningar), varav på finska. SR sände ca (inklusiva reprissändningar), varav ca på finska. UR:s produktion motsvarade i TV och i radio. 12 och har till uppgift att genom efterhandsgranskning övervaka att public service-företagen utövar sin sändningsrätt i enlighet med bestämmelserna i radiolagen och avtalen samt att besluta om sanktioner vid bristande efterlevnad av reglerna. Nämnden granskar även sändningar, kabelTV- sändningar samt närradio- och privata lokalradiosändningar. Nämndens granskning av program eller grupper av program sker efter anmälan eller på nämndens eget initiativ. Nämnden är en statlig myndighet som består av en ordförande och sex andra ledamöter som utses av regeringen. För ledamöterna finns ersättare till det antal som regeringen bestämmer. Ordföranden och vice ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare. finns en direktör som är chef för myndigheten. har ingen befogenhet att döma ut straff eller skadestånd till public service-företagen. Enligt avtalen mellan staten och public service- företagen kan emellertid regeringen, om det finns skäl att anta att ett programbolag i väsentlig mån har brutit mot avtalet, påkalla utredning i frågan och även säga upp avtalet om utredningen ger anledning till det. 13 Radio- och Radio- och ansvarar för tillståndsgivning för lokalradio- och närradiosändningar riktade till allmänheten. Verket ansvarar även för registrering och avgiftshantering för satellitprogramföretag, satellitentreprenörer och utgivare av lokalradio-, närradio- och kabelsändningar. Verket har tillsyn över efterlevnaden av regler som inte gäller innehållet i sändningarna samt beslutar om sanktioner vid bristande efterlevnad av sådana regler och vid uteblivna avgifter. Verket skall också följa utvecklingen på radio- och TV-området. Verket är organiserat som ett enrådighetsverk med en överdirektör som chef. Överdirektören tillsätts av regeringen och är högsta beslutande instans inom verket. I enlighet med verkets instruktion har ett särskilt insynsråd, som består av tre personer, inrättats. Rådets uppgift är att säkerställa en fortlöpande insyn i verksamheten. 14 Anslagsframställningar och remissvar på 14.1 hemställer om en medelsanvisning på sammanlagt 2 prisnivå för . SVT redovisar i sin anslagsframställning samt i sitt remissvar över departementspromemorian En radio och TV i allmänhetens tjänst! (Ds 1994:76) följande synpunkter på riktlinjer inför den nya avtalsperioden. Avtalsperioden bör vara längre än , förslagsvis . Under den kommande avtalsperioden bör SVT vara en i förhållande till staten och organiserade intressen fri, obunden television som ska verka i allmänhetens tjänst. Statens grundläggande ansvar bör vara att garantera ett journalistiskt och programmässigt oberoende. Statens styrning bör inriktas på att ange allmänna riktlinjer samt garantera en trygg finansiering. Programutbudet bör kännetecknas av kvalitet, bredd och mångfald samt att det skall vara angeläget för alla. Sändningarna skall vara tillgängliga i alla delar av landet. SVT vill ha en folkbildande roll samt slå vakt om den svenska identiteten. Nyheterna skall ge en oberoende och relevant bild av händelserna i och omvärlden. SVT skall bidra till att utveckla vår demokrati, vår kultur och det svenska språket. SVT ser sig som en del av den nationella kulturen. Det är väsentligt att TV tillerkänns ett kulturvärde i sig och inte endast ses som förmedlare eller speglare av det traditionella kulturlivet. SVT:s roll inom kulturområdet bör tydliggöras för den kommande avtalsperioden. Ett av SVT:s främsta utmaningar under den kommande avtalsperioden blir att erbjuda barn och ungdom programalternativ som kännetecknas av rika upplevelser och ansvarstagande. SVT understryker att de har ett särskilt ansvar för funktionshindrade och språkliga minoriteter. Detta ansvar skall komma till klart uttryck i avtalet mellan staten och SVT. SVT har gått över i en ny organisation. Syftet med den nya organisationen är att slå vakt om public service-verksamheten i en ny konkurrenssituation samt att möjliggöra de besparingar som företaget är ålagda --1998. Distriktsverksamheten skall utvecklas och distrikten skall i den nya organisationen ges en starkare ställning. Den nya organisationen bör gälla under den kommande avtalsperioden. Företaget bör ges möjlighet att slå ihop nyhetsredaktionerna. Tvåkanalssystemet är en förutsättning för bredden i utbudet och för möjligheterna att fullfölja sitt uppdrag. Företaget bör finansieras med medel ur rundradiokontot som även fortsättningsvis bör byggas upp med hjälp av TV-avgifter, kompensation bör utgå för pris- och löneökningar, nuvarande möjligheter till sponsring bör bibehållas, företaget bör ges möjligheter att utnyttja betal-TV och "pay per view" som kompletterande finansieringsformer. Beslut om finansieringen bör fattas för längre perioder än , helst för hela avtalsperioden, för att ge stabila planeringsförutsättningar. SVT understryker betydelsen av att kunna ta aktiv del i utbyggnaden av digitala distributionssystem för att inte komma i ett underläge och bli beroende av andra marknadsaktörer. SVT vill ersätta slavsändarutbyggnaden med satellitdistribution och minska antalet redan driftsatta slavsändare, se över den pågående distributionen av TV-program mellan och , få till stånd ett nordiskt samarbete samt bibehålla och utveckla den regionala sändningsverksamheten. SVT räknar med att till digitala distributionsformer, uppskattningsvis 10--, behöva fortsätta med analoga marksändningar för att ge en god service till den TV-publik som inte investerar i nya digitala mottagare. Detta bör beaktas vid medelsfördelningen under den kommande avtalsperioden. 14.2 hemställer i sin anslagsframställning för om en medelstilldelning för public service-verksamheten på 1 prisnivå samt att medlen värdesäkras genom ett pris- och löneindex. I sitt remissvar över departementspromemorian En radio och TV i allmänhetens tjänst! (Ds 1994:76) anför bl.a. följande. Avtalstiden bör bli och avtalet bör utformas i dialog med SR. Det är viktigt att SR är oberoende av såväl staten som av organisationer och kommersiella intressen. Staten bör därför endast formulera långsiktiga ramuppdrag samt garantera resurser men får ej styra programutbudet. Detaljregleringen av verksamheten får därför inte öka i nästa avtal. Det är viktigt för företagets trovärdighet och integritet att de grundläggande bestämmelserna om opartiskhet, saklighet och värdet om de demokratiska värdena betonas. SR vill att företagsstyrelsernas ökade ansvar skall behållas. SR skall vända sig till alla invånare i landet, erbjuda alla regioner egna radiokanaler med nationell och internationell förankring samt spegla och bevaka hela landet. Företagets programverksamhet skall motverka den informations och kulturklyfta som mediekommersialiseringen kan medföra. har en skyldighet att göra nyheter och information tillgängliga för ungdomar. I det ordinarie utbudet kommer kanalerna att uppmärksamma de behov som informationssvaga och funktionshindrade har. Riktade insatser kommer att göras för att öka programmens tillgänglighet för målgruppen. SR skall spegla det mångkulturella och ge service till språkliga minoriteter. Företagets program skall syfta till att underlätta sådana gruppers integrering i det svenska samhället. Relationen till publiken och samhället bör präglas av interaktivitet. Programutbudet skall känneteckas av mångfald, bredd, djup och kvalitet. Under nästa avtalsperiod vill företaget disponera minst oförändrat antal kanaler för att kunna erbjuda hela befolkningen public service-alternativ och verklig valfrihet mellan kanaler. Genom den nya digitala radion, DAB (Digital Audio Broadcasting), kommer företaget att kunna ge publiken ökad tillgänglighet genom attraktivare sändningstider. Kvalitetskraven på kanalerna kommer att utvecklas och förstärkas ytterligare. Den nya digitala tekniken kommer att medföra högre kvalitet och ökad rationalitet i radioproduktionen. En förutsättning är att företaget får tillgång till egna, hela DAB-block. En modernisering av produktionsmiljöer, produktionsmetoder och utrustning blir nödvändig, liksom en förändring av arbetsorganisationen. SR vill leda utvecklingen av system som kommer alla radiokanaler till godo. SR planerar till en början att inom DAB erbjuda en finskspråkig kanal, en klassisk musikkanal samt möjlighet att flexibelt dela P1 för riksdagsdebatter, evenemangssändningar, pågående nyhetsförlopp etc. Programverksamheten inom DAB kommer, genom prioriteringar, rationaliseringar och synergieffekter, att kunna finansieras inom existerande ekonomiska ramar. besparingsbeslut innebär att vissa tidigare planerade reformåtgärder inte kommer att genomföras. Företaget önskar en långsiktig och stabil finansiering på minst nuvarande nivå via en av för hela avtalsperioden beslutad andel av rundradiorörelsens samlade intäkter. SR vill förbli reklamfritt samt intar en restriktiv hållning till sponsring. SR hemställer om en separat, tillfällig tilläggsfinansiering avseende kostnaderna för införandet av DAB-tekniken med anledning av de tekniska investeringarna och kostnaderna för överlappningen mellan ett digitalt och ett analogt distributionssystem. 14.2.1 Radio hemställer om att utlandsverksamhet tilldelas prisnivå samt att medlen värdesäkras genom pris- och löneindex. Radio skriver i sin anslagsframställning att företaget i sin programpolitiska inriktning skall ha en förstärkt satsning på , förbättrad information för lyssnare i närområdet och samt kontinuerlig programservice för lyssnare i andra delar av världen. För att förbättra mottagningsmöjligheterna för svenskar i alla målområden, kunna sända vid lämpliga lyssnartider och öka antalet sändningstillfällen, väljs för Radio egenproducerade program på svenska ett kortare programformat på vardagar. Radio kommer att ytterligare utvidga samarbetet med utländska radiostationer för att kunna öka antalet samproduktioner och återutsändningar. Radio kommer att utöka samarbetet med kanaler för att kunna vidga programutbudet och uppnå en större rationalitet. 14.3 hemställer om en medelsanvisning på sammanlagt prisnivå för . UR redovisar i sin anslagsframställning samt i sitt remissvar över departementspromemorian En radio och TV i allmänhetens tjänst! (Ds 1994:76) sin syn på verksamheten i en ny avtalsperiod och vilka villkor som bör gälla. Avtalsperiodens längd bör vara . Den inriktning som gäller för UR:s verksamhet bör gälla även . UR vill ha ett avtal som ger större handlingsutrymme och därmed frihet att i takt med utvecklingen kunna ta nya initiativ, fortlöpande anpassa produktions- och distributionsformer samt formerna för samarbete och finansiering. UR skall, som ett självständigt programbolag, utgöra en del av public service- verksamheten. Basen i UR:s uppdrag skall vara att inom ramen för public service erbjuda utbildningsprogram för förskola, ungdomsskola, högskola och annan vuxenutbildning samt för den fria och frivilliga folkbildningen. Samarbetet med bl.a. studieförbunden skall fortsätta och utvecklas. Nya interaktiva utbildningsformer och olika former av multimedia skall utvecklas. UR vill kunna erbjuda en utökad distansutbildning i radio och TV i olika ämnen och på olika kompetensnivåer. Sändningarna skall i första hand kunna ske på ledigt utrymme i public service-kanalerna, men även i andra kanaler. Verksamheten skall bedrivas i nära samarbete med högskolor och andra utbildningsanordnare. Produktionen skall ske både regionalt och centralt på UR i . Även andra produktionsbolag skall vara involverade i produktionen. Verksamheten skall bedrivas med allmänna medel. UR vill kunna ingå i olika konsortier med syfte att producera utbildning i nya former. Programmen bör sändas i alla public service-kanaler. UR har egen sändningsrätt. Nya avtal som innebär att UR får tillgång till egna fasta tider bör slutas med SR och SVT för nästa avtalsperiod. För framtiden bör det också slutas avtal om åtkomst och bruk av tillgångar såsom radio- och TV-arkiv och andra gemensamma resurser. UR vill även kunna sända sina program i andra kanaler, i nya digitala kanaler och över satellit samt själv kunna välja distributionsform. Den huvudsakliga finansieringen av verksamheten bör ske via avgiftsmedel. För särskilda utbildningsinsatser bör kompletterande finansiering ske med allmänna medel. Därutöver bör kompletterande finansiering från myndigheter och organisationer kunna användas. Vid sidan av den avgiftsfinansierade utbildningsverksamheten vill UR även fortsättningsvis kunna bedriva intäktsfinansierad verksamhet. UR har en kompletterande förlagsverksamhet som bär sina egna kostnader. Dessutom säljer företaget teknik, samt åtar sig viss beställningsproduktion. UR vill fortsätta att bedriva dessa verksamheter och efterhand inkludera även nya medier inom hela IT-området. Affärsverksamheten är ett viktigt komplement till UR:s programverksamhet. Alla sidoaktiviteter skall täcka sina kostnader. Principerna för medelstilldelningen bör fastställas vid avtalstidens början och gälla för hela avtalsperioden. 15 Övrigt beslutsunderlag Skrivelser har inkommit från , och samt från ett antal institutioner och privatpersoner. har på den parlamentariska beredningens begäran lämnat synpunkter på statens avtal med public service-företagen . Nämnden anför bl.a. att de kommande avtalen tydligt bör ange vad som skall mätas och kontrolleras och vad som mera har karaktär av programförklaring. Vid utformningen av avtalen bör jämförelse göras med TV 4-avtalet. Nämnden ifrågasätter om nämnden skall granska hur många kanaler programföretagen sänder i och hur programföretagen använder sina resurser. Nämnden efterfrågar ledning till tolkning av begreppen "hög kvalitet" och "mångfald". Uppdrag att mäta och bedöma kvalitet bör inte lämnas till annan än . Nämnden anser att avtalsbestämmelsen om språkvårdsfrågor bör utgå. Bestämmelsen om att ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som är väsentligt behövs inte eftersom nämndens praxis innebär att saklighetskravet redan inrymmer ett krav på relevans. Nämnden anför vidare att bestämmelsen om den enskildes privatliv bör ses över. Nämnden anför slutligen att sponsringsreglerna bör bli tydligare. framhåller i en skrivelse vikten av en grundlig översyn av musikpolicy och musikutbud i radio och dessa betydelse för svenskt musikliv, med särskilt beaktande av roll och besparingar. Akademin anser att t.ex. anpassning till konkurrerande radiokanaler spelat en större roll för än önskemål från intressenterna. Seminariedeltagarna vid i anför i en skrivelse att de nya avtalen med public service-företagen bör ställa krav på ökad geografisk spridning av filmproduktion. bör ta sitt ansvar för hela och göra fler produktionsutläggningar till fristående filmare ute i landet. framhåller i en skrivelse att det svenska stödet till svensk film är svagt och att produktionsvillkoren successivt har försämrats. Förbundet föreslår därför att en svensk TV-fond för oberoende TV-produktion inrättas. Fonden skulle stödja och finansiera oberoende kvalitetsproduktion, dvs. TV-produktion utanför de sändande TV-kanalerna. Det skulle krävas att en sändande svensk TV-kanal först visar intresse för ett förslag från en oberoende producent för att denna skulle kunna ansöka om finansieringsstöd från fonden. Svenska Journalistförbundets frilansdistrikt i anför i skrivelse att villkoren för frilansmedverkande på har försämrats och att därmed bryter statens avtal. Nedskärningarna på innebär försämringar för frilansarna. anser i en skrivelse att public service-bolagen bör få ett tydligt samhällsuppdrag som innebär att program och teknik skall utformas så att ingen diskrimineras. anser i en skrivelse bl.a. att omfattningen av textade svenska program i bör uppgå till av programutbudet (av programutbudet skall vara tillgängligt 2015). DAB-tekniken bör utnyttjas inom och även för hörselskadade. bör anpassa produktion och distribution för hörselskadades behov. Utbildningsradion bör satsa särskilt på TV-program som handlar om hur det är att leva som hörselskadad i ett hörande samhälle. Förbundet anför att samråd mellan programbolagen och handikapporganisationerna bör preciseras i avtalet. framför i en skrivelse önskemål om att synskadade bör få tillgång till textremsan i TV genom att textremsan läses upp eller överförs till syntetiskt tal. Förbundet tar upp Audetel där man har utvecklat ett system för syntolkning av TV-program. behandlar i en skrivelse planer att starta en ny digital finskspråkig radiokanal där även de tornedalsfinska sändningarna inkluderas. Förbundet anför att de tornedalsfinska sändningarna i P4 bör vara kvar. redaktion anför i en skrivelse att ledning vill överföra den tornedalsfinska redaktionen till den nya digitala finskspråkiga radiokanalen. tornedalsfinska redaktion och sändningar måste även framledes vara en del av . Kommunstyrelsen i kommun protesterar i en skrivelse mot omläggning där en ny digital finskspråkig radiokanal skulle innebära att lägger ned sina nuvarande program till tornedalingar. En digitalisering skulle innebära ett avbrott i mottagningarna på grund av bristande och ofullkomlig teknik. Sändningarna bör därför samköras både digitalt och analogt tills mottagningen är löst för ett på lyssnarna acceptabelt sätt. Med anledning av skrivelserna om de tornedalsfinska sändningarna anför i en skrivelse att företaget avser att ta ställning till förslaget om en ny digital finsk radiokanal riktad till samtliga finska grupper, dvs. , tornedalsfinnar och finlandssvenskar. framhåller att den tornedalsfinska redaktionen i har ett särskilt lokalt bevakningsansvar att tillvarata den tornedalsfinska lysssnargruppen. anför att det måste övervägas hur länge den finska publiken måste erbjudas parallell service i de analoga kanalerna och den nya digitala kanalen innan hela publiken omfattas av det nya digitala sändarnätet och har möjlighet att anskaffa de erforderliga DAB-radioapparaterna. anför i en skrivelse att public service-företagen på ett bättre sätt bör spegla vårt mångkulturella samhälle. framför i en skrivelse och i en skrivelse att de kommande avtalen mellan staten och public service-företagen bör beakta nya former för styrning av verksamheten och en kraftig decentralisering av beslutsprocessen, produktionen och sändningarna. Resursfördelningen företagen emellan, företagens förmåga att uppfylla fastställda mål, organisation, lokalisering och andra strategiskt viktiga frågor bör bli föremål för fortlöpande och offentlig debatt. bör ges möjlighet att revidera företagets villkor och förutsättningar som ett resultat av detta. Förbundet anför vidare att frågan om utlokalisering av , en radio- och/eller en TV-kanal bör prövas. har i skrivelse överlämnat sitt kultur- och mediepolitiska program antaget vid förbundsmöte . I programmet anför förbundet att av den gestaltande produktionen i varje marksänd TV-kanal i skall vara nationellt producerad. För att öka mångfalden och möjligheten att söka filmproduktionsstöd bör bl.a. en film- och TV-fond skapas. Förbundet anser vidare att det är uteslutet att public service- företagen reklamfinansieras. Krav bör ställas på kvalitet i programutbudet och viss procentandel svensk gestaltande produktion. SIF-klubbarna vid och protesterar i en skrivelse mot besparing i utlandsprogram Radio . SIF-klubbarna anför att regeringen bör verka för ett stort utbyte av nordiska TV-program. behandlar i en skrivelse frågan om uppdrag att föra ut myndighetsinformation, bl.a. via . vill ge trafikanterna information om mer än framkomlighet. För detta krävs att staten uttrycker den politiska viljan tydligt för och . bör få utrymme att agera som en allmännyttans kanal i etermedierna. Av rapporten av lagen (1989:41) om TV-avgift av revisorer framgår att antalet TV-avgifter uppgår till drygt 30.000 fler än då Radiotjänst i tog över huvudmannaskapet för uppbörden. Om hade haft huvudmannaskapet för uppbörden hade kostnaden uppgått till ca 135--, jämfört med Radiotjänst i Kiruna AB:s kostnader på ca . Revisorerna kan därför konstatera att de krav som statsmakterna satte upp för Radiotjänst i har uppfyllts. Revisorerna föreslår dock en översyn av lagen samt att kostnaderna för RIKAB bör redovisas bättre till . 16 Allmänna förutsättningar och utgångspunkter Yttrandefrihetens principer är grundläggande för all publicistisk verksamhet. Det skall stå var och en fritt att utan myndigheternas godkännande ge ut tidningar och böcker eller starta andra massmedieföretag. Myndigheter eller politiska organ skall inte i förväg få granska det som skall publiceras. Massmediernas källor skall vara skyddade. Ansvaret för det som offentliggörs skall vara tydligt och odelat. För det tryckta ordets del finns dessa principer grundlagsfästa i tryckfrihetsförordningen. finns också en särskild yttrandefrihetsgrundlag med motsvarande bestämmelser för radio och television, filmer och ljudupptagningar. På grund av knappheten för sändningsfrekvenser har det emellertid inte varit möjligt att föreskriva etableringsfrihet för trådlösa radio- och TV-sändningar. I stället får det ställas krav på tillstånd för sådana sändningar. I och med att nya frekvensområden har börjat utnyttjas har frekvensknappheten minskat i betydelse. I fråga om sändningar via satellit har det sålunda inte införts något tillståndskrav, eftersom sändningsutrymmet har bedömts räcka till för alla som vill utnyttja det. Utvecklingen av digital sändningsteknik kan leda till en kraftig ökning av sändningsutrymmet. Ännu så länge utgör emellertid de sändningsfrekvenser som används för marksändningar en knapp resurs. Enligt det förslag till ny radio- och TV-lag som regeringen denna dag förelagt skall det även i fortsättningen krävas tillstånd för marksända radio- och TV-sändningar till allmänheten (prop. 1995/96:160).