prop · GJ03102 · 1996-01-01 00:00:00 — Med hänsyn härtill är det enligt regeringens mening lämpligt att genom lag fastslå att beloppet skall vara oförändrat per mil även . Klarhet skapas då beträffande vad som kommer att gälla vid taxering. Detta medför särskilda övergångsbestämmelser i lagen (1993:519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och taxeringar. 5 Skattefrihet för visst stipendium Skälen för regeringens förslag: För att stimulera till deltagande i den nya basårsutbildningen i komvux föreslog regeringen i budgetpropositionen 1994/95:100, bilaga 9, att ett särskilt stipendium på skall tilldelas de studerande som fullföljer basåret med godkänt resultat. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 1994/95:SfU12, rskr. 1994/95:278). Reglerna härom finns i förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom vuxenutbildning, som trädde i kraft . Stipendium avsedda för mottagarens utbildning räknas enligt 19 § KL inte som skattepliktig inkomst. Detsamma gäller stipendium för andra ändamål om det inte utgår periodiskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning. Begreppet stipendium är inte definierat i lagtexten. 1990/91:54 s. 180 finns emellertid följande definition. "Med stipendium avses ett bidrag till en fysisk person som utges för mottagarens utbildning eller för att stödja en verksamhet som mottagaren bedriver eller planerar att starta. Det kan vara fråga om en litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet, en idrottslig verksamhet eller en verksamhet som forskare eller uppfinnare. Till bidrag som likställs med stipendier, s.k. liknande bidrag, hänförs bidrag till fysiska personer för att stödja en verksamhet av annat än de nu nämnda samt dessutom priser och belöningar som ges för att premiera redan utförda prestationer. Begreppet "stipendier och liknande bidrag" omfattar inte vad som skatterättsligt är gåva och inte heller ersättning för arbete för utgivarens räkning eller s.k. Det stipendium som regleras i förordningen om stipendium efter genomfört basår inom vuxenutbildning torde kunna falla inom det skattefria området. För att några tveksamheter inte skall finnas bör det enligt regeringens mening uttryckligen i lagtexten anges att sådant stipendium inte är skattepliktig intäkt. Förslaget föranleder ändring i punkt 1 av anvisningarna till 19 § KL. 6 Skattefrihet för visst ekonomiskt stöd till riksgymnasieelever Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen 1994/95:100, bilaga 9, uttalade regeringen att det finns ett behov av översyn av det ekonomiska stödet till riksgymnasieeleverna. Översynens syfte bör vara att åstadkomma en samordning av det totala stödet till dessa elever. I avvaktan på resultatet av denna översyn föreslogs att ett särskilt bidrag, som ersätter det särskilda bidraget enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning, skall lämnas. beslutade i enlighet med förslaget och regeringen har utfärdat en förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, som trädde i kraft (bet. 1994/95:SfU12, rskr. 1994/95:278). Särskilt bidrag som enligt av regeringen eller statlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda skall enligt 19 § KL inte tas upp som intäkt. Till följd härav har den bidragsberättigade inte rätt till avdrag för kostnader som varit avsedda att bestridas med sådant bidrag. Bidrag enligt den äldre förordningen var att betrakta som sådant skattefritt bidrag som anges i 19 § KL. Däremot faller inte bidrag enligt den nya förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan inom det skattefria området. Någon skillnad i skattehänseende har dock inte avsetts. Regeringen föreslår därför att det i punkt 1 av anvisningarna till 19 § KL anges att bidrag enligt den sistnämnda förordningen är skattefria. 7 Skattefrihet för bistånd till asylsökande Skälen för regeringens förslag: Enligt 19 § KL är socialbidrag undantaget från skatteplikt. Bistånd till asylsökande m.fl. har fram till utgått med stöd av lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Bistånd lämnades i form av kostnadsfri bostad, dagbidrag eller särskilt bidrag. Biståndet har i be- skattningshänseende jämställts med socialbidrag och därför i praxis varit skattefritt. utgår bistånd till asylsökande och flyktingar enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Bistånd kan enligt denna lag utgå i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. För rätt till oreducerad dagersättning krävs att asylsökande i regel deltar i det sysselsättningsprogram som erbjuds. Vägran att medverka utan giltigt skäl kan reducera dagersättningen. Utgångspunkten för skattelagstiftningen är att ersättning för utfört arbete är skattepliktig inkomst i inkomstslaget tjänst. Även om del av biståndet till asylsökande enligt nu gällande lag förutsätter att den asylsökande utför ett visst arbete är dagersättningens huvudsakliga syfte att täcka den sökandes behov av ekonomiskt bistånd för sitt uppehälle. Ersättningen är till sin natur därför främst att betrakta som en icke skattepliktig inkomst. Mot att i skatterättsligt hänseende betrakta dagersättningen som en ersättning för utfört arbete talar även den omständigheten att nivån på dagersättningen inte utgår i förhållande till den arbetsinsats som utförs utan nivåerna har fastställts av regeringen i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Någon lön utgår inte heller om den asylsökande utför arbetet utanför förläggningen. De utlänningar som deltar i verksamheten betraktas inte heller som arbetstagare enligt vår arbetsrättsliga lagstiftning enligt 5 § LMA. Övervägande skäl talar sålunda för att bistånd som utbetalas med stöd av LMA inte skall anses utgöra skattepliktig intäkt. Mot bakgrund av att ersättningen numera kan förknippas med en arbetsinsats av den asylsökande föreslås att det i punkt 1 av anvisningarna till 19 § KL särskilt anges att ersättningen inte är skattepliktig. 8 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter Skälen för regeringens förslag: I 46 § 2 mom. KL föreskrivs bl.a. att skattskyldig som under hela beskattningsåret varit bosatt här i landet vid taxeringen till inkomstskatt får göra avdrag för sådana obligatoriska socialförsäkringsavgifter som den skattskyldige, på grund av arbete i annat land, enligt slutligt fastställd debitering skall betala till följd av att den skattskyldige enligt skall omfattas av det andra landets lagstiftning om social trygghet. Detta gäller under förutsättning att den avgiftsgrundande intäkten tas upp till beskattning för beskattningsåret i . Genom att 4 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt hänvisar till 46 § KL, gäller det nu sagda även vid taxering till statlig inkomstskatt. Till följd av medlemskap i och de regler som därigenom blivit gällande på socialförsäkringsområdet krävs vissa justeringar av bestämmelsen i KL. Enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen kan det förekomma att en person arbetar i ett land men omfattas av socialförsäkringen (och betalar socialavgifter) i ett annat land. Denna situation omfattas inte av lagrummet i den nuvarande utformningen. Uttrycket "på grund av arbete i annat land" bör därför ändras så att det omfattar även den nu nämnda situationen. Vidare har det från skatteförvaltningen påpekats att även uttrycket "slutligt fastställd debitering" har vållat vissa tolkningsproblem. Som exempel kan nämnas att i vissa länder är socialavgifter obligatoriska för den enskilde medan det är svårt att identifiera en slutlig debitering. För att bestämmelsen inte skall få ett alltför snävt tillämpningsområde bör det klarläggas att avdragsrätt även föreligger vid annat förfarande liknande slutligt fastställd debitering. Förslaget föranleder ändring i 46 § 2 mom. KL. Bestämmelsen i 46 § 2 mom. KL ger också rätt till avdrag för obligatoriska socialavgifter som under motsvarande förhållanden skall betalas i överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention om social trygghet. Däremot medges inte avdrag för obligatoriska socialavgifter som skall betalas enligt andra konventioner som har undertecknat. Det kan ifrågasättas om en sådan skillnad i avdragshänseende är motiverad. Frågan bör dock övervägas ytterligare innan slutlig ställning tas. 9 Vissa följdändringar på grund av sänkt folkpension för gifta Skälen för regeringens förslag: Den som uppbär folkpension har i vissa fall rätt till ett särskilt grundavdrag för folkpensionärer som är högre än det grundavdrag som annars utgår. Bestämmelserna om det särskilda grundavdraget finns i 48 § 4 mom. KL och i anvisningarna till nämnda paragraf. Det särskilda grundavdraget utgår för gift folkpensionär vars make också varit folkpensionär med högst av det reducerade basbeloppet enligt 1 kap. 6 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). För övriga folkpensionärer utgår det särskilda grundavdraget med högst av det reducerade basbeloppet. I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 6) aviserade regeringen förslag till ändring i 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § AFL om folkpension för gifta. 1994/95:147, Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension, föreslog regeringen att folkpensionen för gift pensionär bör vara densamma oavsett om maken uppbär folkpension eller ej. antog regeringens förslag (bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343, SFS 1995:508). Ändringen träder i kraft . Ändringarna i AFL föranleder vissa följdändringar i bestämmelserna om särskilt grundavdrag. Det särskilda grundavdraget bör mot bakgrund av de ändrade pensionsbestämmelserna beräknas enligt samma regler oavsett om den skat- tskyldiges make uppbär pension eller inte. Förslaget föranleder ändringar i anvisningarna till 48 § KL. Med anledning av de ändrade pensionsbestämmelserna bör också reglerna om deklarationsskyldighet i 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter ändras. Deklarationsskyldighet bör föreligga för folkpensionärer som endast uppbär sådana pensionsinkomster som anges i nämnda bestämmelse om den uppburna pensionen överstiger för gift folkpensionär och för ogift folkpensionär av det reducerade basbeloppet. 10 Ekonomiska effekter De ekonomiska konsekvenserna av sänkningen av grundavdraget för folkpensionärer i vissa fall har redan beaktats vid beräkningarna i budgetpropositionen (1994/95:100 bil. Övriga förslag kan inte antas medföra några nämnvärda ekonomiska effekter för den offentliga sektorn. 11.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 46 § 2 mom. Förslaget har kommenterats i avsnitt 8. I första stycket görs ett förtydligande som stämmer överens med gällande praxis att bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. inte skall anses utgöra skattepliktig inkomst. Ändringarna i övrigt är av redaktionell art. I sista stycket klargörs att vissa ersättningar skall vara skattefria. Skälen härför har angetts i avsnitt 5 och 6. I andra stycket görs en följdändring med hänsyn till ändringarna i lagen om allmän försäkring. Förslaget har kommenterats i avsnitt 9. Samtliga ändringar föreslås träda i kraft . Ändringarna i 46 § 2 mom. och punkt 1 av anvisningarna till 19 § föreslås tillämpas första gången redan vid taxering. Förslaget i punkt 1 av anvisningarna till 48 § avseende förändringen av det särskilda grundavdraget för pensionärer föreslås tillämpas första gången vid taxering. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. 6 § Förslaget har kommenterats i avsnitt 9. 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och taxeringar Förslaget innebär att avdrag för kostnader för bilresor mellan bostad och arbetsplats kommer att medges med per mil också vid taxering. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas vid taxering med vissa undantag som närmare anges i övergångsbestämmelserna. Enskilda näringsidkare kan i undantagsfall ha ett s.k. brutet räkenskapsår, dvs. ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderår. Detta innebär att de vid taxering kan komma att beskattas för inkomster som hänför sig . För det fall avdragsbeloppet enligt andra stycket av punkt 4 av anvisningarna till 33 § skulle visa sig bli högre än per mil kan det förslag vi lägger fram beträffande avdrag för kostnader för enskilda näringsidkares resor med bil mellan bostaden och arbetsplatsen ge upphov till en skärpt beskattning som träffar inkomster som hänför sig till tiden före de nya reglernas ikraftträdande. För att dessa ändringar inte skall komma i strid med regeringsformens bestämmelser om förbud mot retroaktiv skattelagstiftning bör de nämnda reglerna inte tillämpas för skattskyldiga med beskattningsår som börjat före lagens ikraftträdande. Äldre bestämmelser om avdragsrätten för kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats vid körning med egen bil gäller endast i inkomstslaget näringsverksamhet. Dessutom innebär övergångsbestämmelsen till lagen att äldre bestämmelser skall gälla vid taxering för kostnader som uppkommit före . 11.4 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) I andra stycket föreslås en justering i anledning av att mandatperioden för ledamöter i skattenämnd förlängts till (jfr prop. 1994/95:87, bet. 1994/95:KU21, rskr. 1994/95:69, SFS 1994:1625). 1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) dels att 46 § 2 mom., punkt 1 av anvisningarna till 19 § och punkt 1 av anvisningarna till 48 § skall ha följande lydelse, dels att det i anvisningarna till 42 § skall införas en ny bestämmelse, punkt 6, av följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 46 § 2 mom.1 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela beskatt- ningsåret, får dessutom göra avdrag: 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning som framgår av punkt 5 av anvisningarna; 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla; ------------------------------------------------------- 3) för obligatoriska 3) för obligatoriska socialförsäkringsavgifter somsocialförsäkringsavgifter den skattskyldige, på grund som den skattskyldige, på av arbete i ett annat land, grund av utfört arbete, enligt slutligt fastställd enligt slutligt fastställd debitering skall betala i debitering eller liknande överensstämmelse med den kon-skall betala i över- vention som avses i ensstämmelse med den förordningen (1993:1529) om konvention som avses i tillämpning av en nordisk förordningen (1993:1529) om konvention tillämpning av en nordisk om social trygghet eller konvention till följd av att den om social trygghet skattskyldige enligt EES- eller till följd av att den avtalet skall omfattas av skattskyldige enligt rådets det andra landets förordning (EEG) nr 1408/71 lagstiftning om social av om trygghet i båda fallen under tillämpningen av systemen förutsättning att den av- för social trygghet när giftsgrundande intäkten tas anställda, egenföretagare till beskattning för eller deras famil- beskattningsåret i ; jemedlemmar flyttar inom gemenskapen2 skall omfattas av ett annat lands lagstiftning om social trygghet i båda fallen under förutsättning att den avgiftsgrundande intäkten tas till beskattning för beskattn- ingsåret i ; 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetstgivare, i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna; 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort på pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt, medges avdrag för periodiskt understöd, avgift för pensionsförsäkring som anges i första stycket 6 och inbetalning på pensionssparkonto som anges i första stycket 7, endast i den mån hänsyn inte tagits till understödet, avgiften eller inbetalningen vid beräkningen av sjömansskatt. Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som avses i första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt av särskild förvärvskälla. Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av beskatt- ningsåret, medges avdrag som sagts bara i den mån det belöper . Anvisningar till 19 § ------------------------------------------------------- 13. Socialbidrag, begrav- 1. Socialbidrag, bistånd ningshjälp samt underhåll, enligt lagen (1994:137) om som har lämnats intagen i mottagande av asylsökande kriminalvårdsanstalt eller m.fl., begravningshjälp patient på sjukhus e.d. utgörsamt underhåll, som har läm- inte skattepliktig inkomst. nats intagen i kriminal- Detsamma gäller i fråga om vårdsanstalt eller patient till föreningar influtna på sjukhus e.d. utgör inte medlemsavgifter. Som skattepliktig inkomst. begravningshjälp behandlas Detsamma gäller i fråga om inte tjänstepension avseende till föreningar influtna tid efter den pen- medlemsavgifter. Som sionsberättigades frånfälle. begravningshjälp behandlas inte tjänstepension av- seende tid efter den pen- sionsberättigades frånfälle. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av personskada (överfallsskydd o.d.). Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör ersättning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldig två eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vad som har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - i förekommande fall tillsammans med vad som avräknats - för samma personskada sammanlagt icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har fastställts under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring äger uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrån uppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning att betrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbets- föra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas av en arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett att täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en allmän försäkringskassa till handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffning eller anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare för näringsverksamheten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av anvisningarna till 22 §. Kontant arbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med arbetsplacering som utgör led i omhändertagande av flyktingar. ------------------------------------------------------- Skatteplikt föreligger ej Skatteplikt föreligger heller för bidrag, som inte för bidrag som stiftelsen minnesfond till fullföljande marskjölds minnesfond till av sitt ändamål utgiver för fullföljande av sitt ändamål mottagarens utbildning. lämnar för mottagarens utbildning. Inte heller föreligger skatteplikt för stipendium som lämnas enligt förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom vuxenutbildning eller bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. till 42 § ------------------------------------------------------- 6. Om inskränkande villkor gäller för fria eller delvis fria resor som ges på grund av anställ- ning eller särskilt uppdrag inom rese- eller trafikbranschen skall, om inte annat visas, mark- nadsvärdet beräknas enligt andra femte styckena. Med inskränkande villkor avses att resan får företas endast , på vissa avgångar eller i mån av platstillgång vid resans avgång och att villkoren dels väsentligen avviker från vad som gäller för resor som säljs på allmänna marknaden, dels innebär en påtaglig olägenhet. Förmånsvärdet beräknas på grundval av värdet av det totala antalet sådana i första stycket angivna förmånsresor som de största företagen i branschen till- handahållit andra året före beskattningsåret till och med september året före beskattningsåret. Från det framräknade sammanlagda värdet av resorna avräknas vad som sammanlagt beta- lats för resorna till dessa företag . Det återstående värdet skall- delas med det genomsnitt- liga antalet personer som utnyttjat förmånen . Det på så sätt framräknade beloppet motsvarar förmånsvärdet för en person. Förmånsvärdet för barn och ungdomar skall dock bestämmas till av förmånsvärdet för en person. Vid bestämmandet av en resas värde skall följande iakttas. En resa skall värderas till av det genomsnittligt lägsta marknadspriset för mot- svarande bokningsbara resa utan inskränkande villkor. Därvid beaktas inte rabat- ter till barn och ungdomar . En flygresa värderas dock till av det genom- snittligt lägsta marknadspriset för motsva- rande bokningsbara resa utan inskränkande villkor, om resan får företas endast i mån av platstillgång. Därvid beaktas inte rabat- ter till barn och ungdomar .