prop · GJ03225 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:225 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lägger regeringen fram förslag till en lag om marknadsföring av kristallglas. Syftet är att i svensk rätt genomföra rådets direktiv /493/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kristallglas. Genom lagen bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om bl.a. beteckningar och symboler som skall vara skyddade i marknadsföringen av kristallglas. Lagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Förslag till lag om marknadsföring av kristallglas......... 3 3 Ärendet och dess beredning................................. 5 4 EG:s direktiv om kristallglas.............................. 5 4.1 Bakgrund och syfte.................................. 5 4.2 Kristalldirektivets närmare innehåll................ 6 4.3 Kristalldirektivet i praktisk tillämpning .......... 10 4.4 tolkning av kristalldirektivet........ 14 5 Den svenska regleringen.................................... 15 5.1 Behovet av svenska regler........................... 15 5.2 Utformningen av svenska regler...................... 17 5.3 Tillsyn m.m. ....................................... 19 6 Kostnadskonsekvenser....................................... 24 7 Ikraftträdande............................................. 25 8 Författningskommentar...................................... 26 Bilaga 1 Promemorians lagförslag .............................31 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna...................33 Bilaga 3 Rådets direktiv /493/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kristallglas i svensk, fransk, tysk och engelsk version .............................................34 Bilaga 4 Kapitel 70 i EG:s tulltaxa ..........................50 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 60 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om marknadsföring av kristallglas. 2 Förslag till lag om marknadsföring av kristallglas Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om marknadsföring av kristallglas Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § Denna lag gäller näringsidkares marknadsföring av sådana produkter av glas som omfattas av nummer 7013 i Europeiska gemenskapens tulltaxa som finns intagen i bilaga 1 i rådets förordning (EEG) nr 2658/872. Beteckningar på och symboler för kristallglas 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om beteckningar och symboler som skall vara skyddade i marknadsföringen av sådana produkter som avses i 1 § och om förutsättningarna för att de skall få användas. Kompletterande information i vissa fall 3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur en framställning med ett varumärke som innehåller en sådan beteckning som avses i 2 § skall kompletteras så att det inte uppstår missförstånd om egenskaperna hos den vara som marknadsförs. Detsamma gäller om varumärket innehåller en beteckning som kan förväxlas med en beteckning som avses i 2 §. Det som sägs om varumärke skall också gälla ett företagsnamn eller annan text som används i marknadsföringen av sådana produkter som avses i 1 §. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur en analys skall genomföras för att fastställa om förutsättningarna är uppfyllda för att en produkt skall få bära beteckningar och symboler av det slag som avses i 2 §. 5 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall se till att föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag följs. 6 § Vid en prövning av om föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag har överträtts tillämpas marknadsföringslagen (1995:450). ********* Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Jfr rådets direktiv /493/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kristallglas (EGT nr L 326, 29.12.1969 s. 36, Celex 369L0493), senast ändrat genom rådets beslut av (EGT nr L 302, 15.11.1985, s. 5, Celex 185I). 2 Jfr rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT nr L 256, , s. 1, Celex 387R2658, senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1359/95 (EGT nr 142, 26.6.1995, s. 1, Celex 395R1359). 3 Ärendet och dess beredning Europeiska gemenskapernas råd antog ett direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kristallglas, direktiv /493/EEG. Direktivet kallas i det följande kristalldirektivet. Genom avtalet om det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), som trädde i kraft , förband sig att föra över ett stort antal rättsakter (rättsregler) inom Europeiska unionen (EU) till svensk rätt. Kristalldirektivet omfattades inte av . Det har därför inte tidigare genomförts i svensk rätt. blev medlem i EU. Enligt det anslutningsfördrag som ligger till grund för medlemskapet är rättsakter som har antagits inom EG före anslutningen bindande för och de övriga nya medlemsstaterna. Detta gäller under förutsättning att de inte omfattas av särskilda undantag, övergångsregler eller anpassningar i anslutningsakten. Några sådana undantagssituationer föreskrivs dock inte om kristalldirektivet. har godkänt fördraget och antagit en lag (1994:1500) med anledning av anslutning till EU (prop. 1994/95:19, bet. 1994/95:UU5 samt KU17 och 22, rskr. 1994/95:63-66). Av 2 § i den lagen framgår att de rättsakter m.m. som före anslutning till EU har antagits av EG gäller här i landet. Inom har upprättats promemorian Kristallglas - egenskaper och terminologi. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr C95/1393). Kristalldirektivet i svensk, fransk, tysk och engelsk version finns i bilaga 3. Enligt kristalldirektivets lydelse skall direktivet tillämpas på produkter som omfattas av nummer 7013 i Europeiska gemenskapens tulltaxa. Kapitel 70 i EG:s tulltaxa finns i bilaga 4. 4 EG:s direktiv om kristallglas Direktivet består av en inledning (ingress), nio artiklar och två bilagor. 4.1 Bakgrund och syfte Av ingressen framgår följande bakgrund till direktivet. I vissa av fanns vid tiden för direktivets tillkomst regler om vilka beteckningar som fick användas för produkter av kristallglas, liksom om hur glaset skulle vara sammansatt (kemiskt) för att beteckningarna skulle få användas. Men reglerna varierade mellan länderna och skillnaderna skapade handelshinder och kunde leda till en snedvridning av konkurrensen inom gemenskapen. Dessa hinder för en väl fungerande gemensam marknad kunde avlägsnas om alla medlemsstater antog gemensamma produktkrav. Syftet med bestämmelserna i direktivet om beteckningar för olika slag av kristallglas och dessas egenskaper är enligt ingressen att skydda såväl köparna som de tillverkare som följer bestämmelserna mot förfalskningar. I ingressen slås slutligen fast att ett system med gemenskapsregler kan genomföras bara om det fastställs standardmetoder för att bestämma de fysikaliska och kemiska egenskaperna hos produkter av kristallglas som bär de beteckningar som fastställs i direktivet. 4.2 Kristalldirektivets närmare innehåll Direktivet tillämpas på sådana produkter som omfattas av nummer 7013 i den gemensamma tulltaxan (artikel 1). Kapitel 70 i EG:s tulltaxa3 har . Kapitlet innehåller 20 rubriker under vilka varierande typer av glasprodukter räknas upp vid olika nummer. Nummer 7013 har rubriken av sådana slag som används som bords-, köks-, toalett- eller kontorsartiklar, för prydnadsändamål inomhus eller för liknande ändamål (andra än sådana som omfattas av nr 7010 eller 7018). Under rubriken följer en lista med undernummer vid vilka olika produkter av glas anges, såsom "Varor av glaskeramiskt material" och "Dricksglas, andra än sådana av glaskeramiskt material". Dricksglasen har i sin tur olika undernummer, beroende bl.a. på om de är av "blykristallglas" eller av annat glas. Glas som omfattas av nummer 7010 är bl.a. flaskor och burkar som används för transport eller förpackning av varor. Nummer 7018 avser bl.a. glaspärlor och ädelstensimitationer. Av vad som har sagts om handelshinder och snedvridning av konkurrensen, liksom av artikel 3 i direktivet framgår att medlemsstaternas åligganden i fråga om nyttjandet av olika beteckningar på glas gäller en kommersiell användning. Direktivets räckvidd är inte begränsad till det fallet då glas marknadsförs till enskilda konsumenter utan gäller också när ett företag säljer glas till ett annat företag. Direktivet använder i huvudsak två metoder för att det angivna syftet - att skydda köpare och säljare av kristallglas mot förfalskningar - skall uppnås. Det ena är att precisera vilka fysikaliska och kemiska egenskaper en produkt av kristallglas skall ha för att den skall få bära en viss beteckning och symbol. Genom direktivet har således vissa skyddade beteckningar (legaldefinitioner) införts. Den andra metoden är att ange hur det skall fastställas om en produkt som bär en sådan definition har de egenskaper som krävs för att den skall få göra det. Det bör betonas att direktivet inte uppställer några krav på att glasprodukter skall märkas på ett visst sätt och inte heller förbjuder att kristallglas märks på ett annat sätt än med de beteckningar och symboler som anges i direktivet. I bilaga 1 till direktivet - med - anges de beteckningar som reserveras för olika kategorier av kristallglas. Bilagan är utformad som en tabell med nio kolumner, a-i. I kolumn a delas kristallglas in i fyra kategorier, vilkas beteckningar anges i kolumn b - med - på de nio språk som var EG:s officiella fram till och medlemskap . Vid direktivets tillkomst angavs beteckningarna på fyra språk. Direktivet har därefter ändrats på denna punkt i samband med att nya stater har blivit medlemmar i och nya språk därmed har blivit officiella EG-språk. Detta skedde dock inte i samband med den senaste utvidgningen av EU. Direktivet upptar följaktligen inga beteckningar på svenska (eller finska). Kristallglas som hänförs till kategori 1 betecknas på franska "Cristal supérieur" (på tyska "Hochbleikristall" och på engelska "Full lead ") med tillägget "", glas som hör till kategori 2 betecknas "Cristal au plomb" ("Bleikristall" och "Lead ") med tillägget "", glas i kategori 3 betecknas "Cristallin" ("Kristallglas" och "glass, crystallin") och glas i kategori 4 "Verre sonore" ("Kristallglas" och "glass, crystallin"). Den svenska termen "helkristall" används normalt för att beteckna glas med 30- procentigt blyoxidinnehåll, men det kan inte uteslutas att den ibland också används som beteckning för glas med en lägre blyhalt. Termen "halvkristall" synes ha en mera obestämd innebörd vad gäller blyinnehåll och egenskaper i övrigt och brukas alltmera sällan. Den svenska glasindustrin och glasforskningen anser att de skyddade beteckningarna på svenska bör heta "helkristall" för glas i kategori 1 och 2 samt "kristall" för glas i kategori 3 och 4. I kolumn c - med rubriken - sägs i fråga om glaset i kategori 1 och 2 att beteckningarna kan användas fritt oavsett ursprungs- och destinationsland. Vidare anges att procenttalet avser blyoxidhalt. I fråga om glas i kategorierna 3 och 4 sägs att "endast språket eller språken i det land där varorna släpps ut på marknaden får användas i beteckningen". Där sägs vidare att ett par ytterligare tyska beteckningar utöver de nämnda får användas i vissa fall. I kolumnerna d-g - med rubriken - anges de egenskaper som kännetecknar de fyra glaskategorierna i fråga om metalloxidinnehåll (uttryckt i viktprocent), densitet (täthet, dvs. förhållandet mellan massa och volym), brytningsindex (glasets förmåga att bryta ljus) och ythårdhet. De två sista kolumnerna h och i - med rubriken - anger hur symbolerna för de olika glassorterna ser ut. I kolumn h visas symbolens form, medan kolumn i anger färg och storlek. Symbolen för glas i kategorierna 1 och 2 är densamma, en rund guldfärgad etikett med en radie på . Symbolen för glas i kategori 3 är en kvadratisk silverfärgad etikett med sidor som är . Symbolen för glas i kategori 4 är en silverfärgad etikett i form av en liksidig triangel med sidor som är . Metoder för att analysera egenskaperna hos glas Endast de metoder som fastställs i direktivets bilaga 2 får användas när det skall avgöras om produkter med beteckningar och symboler har de rätta egenskaperna (artikel 6). I direktivets bilaga 2 - med rubriken för bestämning av de kemiska och fysikaliska egenskaperna hos kristallglassorterna - anges i detalj hur kemiska analyser och fysikaliska bestämningar skall utföras. Medlemsstaterna har i huvudsak tre åligganden. För det första skall de vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att sammansättningen, tillverkningsegenskaperna och märkningen av de produkter som avses i artikel 1 (dvs. produkter under nummer 7013 i tulltaxan) "samt alla former av publicitet för sådana produkter" stämmer överens med de definitioner och regler som fastställs i direktivet och bilagorna till det (artikel 2). Den franska versionen talar visserligen om "toute forme de publicité des produits visés à l''''article ler" och den engelska om "all forms of publicity for such products". Men den franska termen "publicité" och den engelska "publicity" används ofta - beroende på sammanhanget - som beteckningar för reklam eller marknadsföring. Att direktivet har denna snävare innebörd framgår också av texten på tyska, "jede für diese Erzeugnisse". Werbung betyder reklam, marknadsföring, medan publicitet heter "Publicität". I den danska versionen används ordet "reklame". Den adekvata svenska termen bör därför vara "marknadsföring". För det andra skall medlemsstaterna vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att beteckningarna i kolumn b i bilaga 1 används kommersiellt för produkter som inte har de motsvarande egenskaper som anges i kolumnerna d-g i bilagan (artikel 3). Det tredje åliggandet tar sikte på det fallet då en beteckning i kolumn b eller c i bilagan, eller en beteckning som kan förväxlas med någon av dem, används som väsentlig del och som adjektiv eller ordstam i ett varumärke, ett företagsnamn eller någon annan text. Är detta fallet skall medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att varumärket, företagsnamnet eller texten i fråga föregås av följande, i mycket framträdande skrift - produktens beteckning, om produkten har de egenskaper som anges i kolumnerna d-g, - fullständig uppgift om produktens faktiska egenskaper, om dessa inte är de som anges i kolumnerna i fråga (artikel 4.2). I den svenska översättningen sägs att detta gäller då varumärket osv. finns "på förpackningen". Av direktivets franska och tyska versioner framgår dock att bestämmelsen måste ha en vidare räckvidd, och det följer också av dess syfte. På franska sägs att texten skall kompletteras när ett varumärke, företagsnamn eller "toute autre inscription" kan leda till en förväxling av angivet slag. På tyska sägs att förväxlingsrisken skall avhjälpas när den förekommer "in einer Herstellermarke, in der Firmenbezeichnung eines Unternehmens oder in einer anderen Aufschrift". Enligt den danska bekendtgørelsen (§ 3; se avsnitt 4.3) krävs kompletterande information när förväxlingsrisken kan uppstå på grund av texten på produkten eller dess förpackning. Den naturligaste läsarten är att utgå från att en komplettering av angivet slag skall göras när ett missförstånd kan uppkomma i marknadsföringen över huvud taget. Om en produkt som omfattas av direktivet bär någon av de beteckningar som upptas i kolumn b i bilaga 1, får den också förses med motsvarande identifieringssymbol (artikel 4.1). Beteckningarna och symbolerna får användas på samma etikett (artikel 5). Produkter som exporteras från EU Direktivet är inte tillämpligt på produkter som är avsedda för export från gemenskapen (artikel 7). I direktivets artikel 8 finns närmare bestämmelser om hur och när direktivets regler skall genomföras i medlemsstaterna. Kristalldirektivet har ändrats vid fyra tillfällen med anledning av att EG har utvidgats och fått nya medlemmar och därmed också nya officiella språk. Den första ändringen skedde genom anslutningsfördraget i samband med att , , , och ansökt om medlemskap i och danska, engelska och norska därmed skulle bli nya officiella EG-språk. I artikel 29 i anslutningsfördragets anslutningsakt sägs att de rättsakter som räknas upp i bilaga 1 till anslutningsakten skall anpassas så som det anges i bilagan. Under rubriken "X. TEKNISKA HANDELSHINDER" i bilagan anges i fråga om kristalldirektivet att beteckningar på engelska, danska och norska skall läggas till i direktivets bilaga 1 kolumn b (Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 73, 27.3.1972, s. 14). En svensk översättning finns i prop. 1994/95:19, del 4, bilaga 20 s. 196. Eftersom inte blev medlem i EG ändrades direktivet följande år så att de norska beteckningarna togs bort (EGT nr L 2, , s. 1). Nästa ändring ägde rum genom anslutningsfördraget med . Det skedde här via artikel 21 i anslutningsakten med hänvisning till bilaga 1, där de grekiska beteckningarna på kristallglas behandlas under rubriken . På motsvarande sätt som fördes beteckningarna in i kristalldirektivets bilaga 1 (EGT nr L 291, 19.11.1979, s. 17). En svensk översättning finns i nämnda prop. del 5, bilaga 25 s. 197 f. Den fjärde ändringen gjordes genom anslutningsfördraget med och (artikel 26 i anslutningsakten samt bilaga 1, under avsnitt IX med i stort sett samma rubrik som i anslutningsfördraget med , EGT nr L 302, 15.11.1985, s. 5). En svensk översättning finns i nämnda prop. del 6, bilaga 28 s. 374 f. Också den anslutningsakt som knyter an till anslutningsfördrag innehåller en artikel, 29, som uttalar att de rättsakter som förtecknas i bilaga 1 skall anpassas på det sätt som anges i bilagan. Men kristalldirektivet är inte upptaget där. Till skillnad mot vad som skedde när de tidigare nämnda länderna anslöt sig till EG har kristalldirektivet således inte ändrats genom anslutningsfördraget mellan EU:s medlemsländer och de ansökande länderna , , och . 4.3 Kristalldirektivet i praktisk tillämpning I de ursprungliga medlemsländerna har kristalldirektivet nu varit i kraft . I har direktivet tillämpats . Svenska glastillverkare som har verkat inom EG har således varit skyldiga att följa direktivets regler i fråga om definitioner och märkning. I detta avsnitt sägs något om direktivets tillämpning i , liksom om den svenska glasindustrins erfarenheter av det. Något sägs här också om konsumentproblem. Sist behandlas vissa miljöfrågor med anknytning till kristallglas och till direktivet. I , som blev medlem i EG , har kristalldirektivet förts över till nationell rätt genom "Bekendtgørelse om krystalglasvarer". Bekendtgørelsen, som närmast motsvarar en svensk regeringsförordning, utfärdades i och trädde i kraft . Bekendtgørelsen innehåller en inledning följd av sju paragrafer. De två direktivbilagorna är upptagna som bilaga 1 respektive 2 till bekendtgørelsen. I inledningen till den danska författningen hänvisas till lagstiftning om otillbörlig konkurrens m.m., liksom till kristalldirektivet. I 1 § anges författningens tillämpningsområde, som anges vara försäljning eller erbjudande om försäljning i näringsverksamhet av de glasprodukter som anges under nummer 7013 i tulltariffen: "bordservice, husholdnings-, toilet- og kontorartikler, dekorationsgenstande og lignende". 2 § är utformad som en förbudsregel, enligt vilken definitionerna och symbolerna i bilaga 1 bara får användas i fråga om sådana produkter som omfattas av författningen om dessa har de egenskaper som anges i bilagan. 3 § reglerar den situation som avses i artikel 4.2 i direktivet, dvs. när en beteckning eller ett ord som kan förväxlas med en sådan förekommer i ett varumärke, ett företagsnamn eller annan text på en vara av glas eller dess förpackning. Paragrafen föreskriver att texten i ett sådant fall skall kompletteras på det sätt som anges i artikeln i fråga. I 4 § anges att de analysmetoder som nämns i bekendtgørelsens bilaga 2 skall användas när det skall fastställas om de beteckningar m.m. som anges i bilaga 1 kan användas.I 5 § undantas från författningens tillämpningsområde sådana glasprodukter som exporteras. Av 6 § framgår att överträdelser av bekendtgørelsens bestämmelser bestraffas med böter. I 7 § sägs när författningen träder i kraft. Forbrugerstyrelsen utövar tillsyn över att författningen följs. Enligt uppgift har direktivet och författningen i inte krävt några egentliga insatser från tillsynsmyndighetens sida. Inga problem på marknaden har uppdagats och Forbrugerstyrelsen har inte handlagt någon anmälan om överträdelse av bekendtgørelsen. Råmaterialen till den glasmassa som framställs i kommer väsentligen från en inhemsk tillverkare () medan ytterst lite importeras. Glas tillverkas vid ca 15 glasbruk och ett 30-tal mindre glashyttor. Glasmassa med bly till halvkristall tillverkas enligt uppgift inte längre i . Glasbruken har i stort upphört att använda bly till halvkristallglas. Man har gått över till högre tillsatser av kalium, barium och zink. Bara ett fåtal mindre glashyttor använder till halvkristall importerade glaspellets som fortfarande innehåller bly. En stor del av den svenska glasproduktionen går på export, bl.a. till andra länder i . Kristalldirektivet är därför väl känt i branschen. Det bereder enligt uppgift heller inte den svenska glasindustrin några problem. Branschen tror inte att direktivet kommer att få någon större betydelse i . I vissa andra länder används de skyddade beteckningarna som medel i marknadsföringen. Den svenska glasindustrin använder glasbeteckningar liknande dessa mera sällan. Här torde i stället varumärkena (, KostaBoda osv.) spela en större roll i marknadsföringen. Det gäller också det glas som exporteras. Enligt den svenska glasindustrins branschorganisation , liksom enligt (glasindustrins forskningsorgan), är det möjligt att tillverka glas som i allt väsentligt har de egenskaper som kännetecknar sådant glas som hör till kategorierna 1 och 2 i kristalldirektivet utan att man använder bly. Därför bör beteckningarna och symbolen för sådant glas få användas även på glas utan bly när detta i övrigt har samma egenskaper som sådant glas. Man anser således att kristallglas skall definieras med utgångspunkt inte i glasets kemiska sammansättning utan i dess fysikaliska egenskaper. Definitionerna skulle dessutom inte nödvändigtvis behöva vara desamma som i kristalldirektivet i gällande lydelse. Det kan läggas till att den svenska glasindustrin också anser att direktivet borde tillåta fler analysmetoder än som anges i bilaga 2 till kristalldirektivet. är det organ i som kan utföra sådana analyser av glas som anges i direktivet. Den svenska glasindustrin önskar därför att kristalldirektivet ändras i linje med vad som har sagts. Industrin verkar också i denna riktning genom inom ramen för den europeiska samarbetsorganisationen (). Synpunkter på kristalldirektivet kanaliseras vidare till via Committé Permanente des Industries de Verres de la CEE (CPIV). Men man bedömer att direktivet inte kommer att kunna ändras på grund av motstånd i vissa medlemsländer. säljs i ett stort antal konsumentprodukter av glas av det slag som omfattas av nr 7013 i tulltaxan. I ljuset av detta förefaller omfattningen av konsumentproblem som har samband med marknadsföringen av glas att vara begränsad, i varje fall om man skall döma av antalet anmälningar till . Från verkets sida framhålls också att man har liten erfarenhet av problem som har att göra med missvisande beskrivningar i marknadsföringen av egenskaper hos glasprodukter. Några på måfå gjorda stickprov av glasprodukter i detaljhandeln har visat att importerat glas ibland bär de skyddade beteckningarna för i första hand glas i kategori 1 ("Hochbleikristall" osv.).