prop · GJ0364 · 1996-01-01 00:00:00 — In- betalningarna skall motsvara det fastställda tillskottet multiplicerat med antalet invånare i kommunen eller året före inbetalningsåret. För kommuner som inte ingår i ett landsting utgörs tillskottet av summan av de båda fastställda tillskotten. 4 § skall beräkna tillskotten så att inbetalningarna till ett konto inklusive räntan på kontot så nära som möjligt motsvarar utbetalningarna från kontot. 5 § Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för ingående mervärdesskatt som inte dragits av enligt mervärdesskattelagen (1994:200). har efter ansökan rätt till ersättning från kommunkontot och landstingskontot för ingående mervärdesskatt som inte dragits av enligt mervärdesskattelagen. Fördelningen mellan kontona görs i förhållande till kommunernas och landstingens deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet. 6 § Vid utbetalning av ersättning enligt 5 § tillämpas bestämmelserna i 8 kap. 9, 10, 15 och 16 §§ mervärdesskattelagen (1994:200). 7 § Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling avseende verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Rätt till ersättning föreligger också när kommunen och lämnar bidrag till näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden. Ersättning enligt första stycket utgår även till kommunalförbund och sådant beställarförbund som bedriver försöksverksamhet enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Storleken av ersättningar som avses i denna paragraf beräknas enligt schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar före- skrifter om schablonberäkningen. 8 § i beslutar om utbetalning från kontona. 9 § eller beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft , då lagen (1994:1799) om kommuners och landstings hantering av mervärdesskatt för skall upphöra att gälla. Den äldre lagen tillämpas dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före . uppgår tillskotten enligt 3 § för kommuner till per invånare och för landsting till per invånare . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Vad som i denna paragraf sägs om kommun och kommunalskattemedel tillämpas också i fråga om landsting och landstingsskattemedel. ------------------------------------------------------- En kommun har rätt att En kommun har rätt att under visst år under visst år (beskattningsåret) av staten (beskattningsåret) av uppbära preliminära kommunal-staten uppbära preliminära skattemedel med ett belopp kommunalskattemedel med som motsvarar produkten av ett belopp som motsvarar antalet skattekronor i produkten av de samman- kommunen enligt skatte- lagda beskattningsbara för- myndighetens beslut enligt värvsinkomsterna i kommunen 4 kap. 2 § taxeringslagen enligt skattemyndighetens (1990:324) om taxering till beslut enligt 4 kap. 2 § inkomstskatt taxeringslagen (1990:324) (skatteunderlaget) året före om taxering till beskattningsåret, den inkomstskatt (skatteunder- skattesats som har laget) året före beskatt- beslutats för beskatt- ningsåret, den skattesats ningsåret och de uppräknings-som har beslutats för be- faktorer enligt tredje skattningsåret och de upp- stycket som har fastställts räkningsfaktorer enligt i december året före tredje stycket som har beskattningsåret. fastställts i december året före beskattningsåret. skall regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som skall svara mot den upp- skattade procentuella förändringen av skatteunderlaget i riket. Den ena skall avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret. Den andra skall avse förändringen mellan året före beskattningsåret och beskattningsåret. ------------------------------------------------------- Vad som återstår, sedan avräkning har skett enligt 52 § uppbördslagen (1953:272), 12 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och 8 § lagen (1987:560) om skatteutjäm- ningsavgift, skall skatte- myndigheten fördelat utanordna till kommunen den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen Nuvarande lydelse (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens ford- ran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetal- ningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyndigheten dock förordna att utbetalningen skall grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om ut- betalningen . ------------------------------------------------------- Innan skattemyndigheten betalar ut kommunalskattemedel till kommunerna skall avräkning göras enligt 52 § upp- bördslagen (1953:272), 12 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 10 § lagen (1995:000) om utjämnings- avgift för kommuner och landsting och 2 § lagen (1995:000) om mervärdes- skattekonton för kommuner och landsting. Vidare skall Föreslagen lydelse tillägg göras för bidrag enligt 10 § lagen (1995:000) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting samt för bidrag enligt 1 och 2 §§ lagen (1995:000) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Det belopp som framkommer skall betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetal- ningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyndigheten dock förordna att utbetalningen skall grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen . ------------------------------------------------------- En delavräkning av de Nuvarande lydelse preliminära kommunalskattemedlen skall En slutavräkning av ske när den årliga taxeringenkommunalskattemedlen skall under beskattningsåret har ske när den årliga avslutats. Delavräkningen taxeringen efter sker med utgångspunkt i ett beskattningsåret har belopp motsvarande avslutats. Produkten av produkten av skatteunder- skatteunderlaget enligt laget enligt nämnda den taxeringen och den taxering, den skattesats skattesats som har som har beslutats för be- beslutats för beskattnings- skattningsåret och uppräk- året utgör de slutliga kom- ningsfaktorn för beskatt- munalskattemedlen. Om ningsåret (omräknade dessa överstiger de preliminära kommunal- omräknade preliminära kom- skattemedel). Om detta be- munalskattemedlen enligt lopp överstiger det belopp femte stycket skall som kommunen har uppburit skattemyndigheten betala enligt andra stycket, skall ut överskjutande belopp skattemyndigheten betala ut till kommunen. I motsatt överskjutande belopp till fall skall kommunen kommunen. I motsatt fall återbetala mellanskillnad- skall kommunen återbetala en. Utbetalning eller åter- mellanskillnaden. betalning skall göras i Utbetalning eller återbe- januari andra året efter talning skall göras i beskattningsåret. januari året efter beskattningsåret. En slutavräkning av kommunal- skattemedlen skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Produkten av skatteunderlaget enligt den taxeringen och den skatte- sats som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga kommunal- skattemedlen. Om summan av dessa överstiger summan av de preliminära kommunal- skattemedlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året efter beskattningsåret. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året efter beskattningsåret. Utbetalning eller återbetal- ning skall göras andra året efter beskattningsåret. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande i fråga om utbetalning av kommunalskattemedel för och . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1973:437 2 Senaste lydelse 1994:314 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar Härigenom föreskrivs att 2 - 4 §§ lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 ------------------------------------------------------- Om en kommuns område har änd-Om en kommuns område har än- rats eller en ny kommun drats eller en ny kommun bildats skall från och med bildats skall från och med det beskattningsår då det beskattningsår då indelningsändringen träder i indelningsändringen träder i kraft preliminära kommunal- kraft preliminära kommunal- skattemedel och omräknade skattemedel enligt 4 § preliminära kommunalskatte- andra stycket lagen medel enligt 4 § andra och (1965:269) med särskilda sjätte styckena lagen bestämmelser om kommuns och (1965:269) med särskilda b- annan menighets ut- estämmelser om kommuns och debitering av skatt, m.m., annan menighets utde- när det är möjligt, beräknas bitering av skatt, m.m., när med hänsyn tagen till den det är möjligt, beräknas med förändring av skatte- hänsyn tagen till den för- underlaget i kommunen som ändring av skatteunderlaget indelningsändringen medfört. i kommunen som indelnings- I andra fall skall medlen ändringen medfört. I andra beräknas med hänsyn tagen fall skall medlen beräknas till den förändring av in- med hänsyn tagen till den vånarantalet i kommunen som förändring av invånarantalet iindelningsändringen medfört. kommunen som indelningsänd- ringen medfört. 3 §3 ------------------------------------------------------- I fråga om ett område som harI fråga om ett område som överförts från en kommun tillhar överförts från en kommun en annan skall vid avräkning till en annan skall vid av preliminära avräkning av preliminära kommunalskattemedel och kommunalskattemedel som omräknade preliminära kom- beräknats på grundval av munalskattemedel som taxeringarna beräknats på grundval av innan indelningsändringen taxeringarna träder i kraft och det föl- innan indelningsändringen jande året fordran hos träder i kraft och det eller skuld till staten följande året fordran hos påföras den kommun till eller skuld till staten vilken området har hört påföras den kommun till enligt den äldre vilken området har hört indelningen. enligt den äldre indelningen. Om en kommun har delats, skall en sådan fordran eller skuld påföras kommunerna enligt den nya indelningen i förhållande till de olika delarnas andel av skatteunderlaget i den odelade kommunen under det år taxeringen avser. En fordran eller skuld, som avser en kommun som har lagts samman med en annan kommun, skall påföras den kommun som bildats genom sammanläggningen. 4 §4 ------------------------------------------------------- Vad som har sagts i denna Vad som har sagts i denna lag om kommun och lag om kommun och kommunalskatt skall gälla kommunalskatt skall gälla också för landsting och också för landsting och landstingsskatt. Bestämmelserna i 1 och 3 §§ Bestämmelserna i 1 § skall skall gälla också för försam-gälla också för församling och ling och församlingsskatt. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fort- farande tillämpas i fråga om slutavräkning av kommunalskattemedel för och samt i fråga om församlingsskatt. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1992:1588. 2 Senaste lydelse 1994:1985. 3 Senaste lydelse 1992:1588. 4 Senaste lydelse 1992:1588. 3 Ärendet och dess beredning 3.1 Förslag till nytt bidrags- och utjämningssystem i kompletteringspropositionen Regeringen lade i kompletteringspropositionen bl.a. fram förslag till ett nytt bidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting samt förslag till ett nytt system för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting (prop. 1994/95:150 bil. 7, bet. 1994/95:FiU19, rskr. 1994/95:416 och 1994/95:417). Förslaget byggde i huvudsak på förslagen i betänkandet Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner och landsting (SOU 1994:144). Det nya systemet avsågs träda i kraft . Regeringens förslag innebar att en inomkommunalt finansierad inkomst- respektive kostnadsutjämning och ett nytt generellt statsbidrag till kommuner respektive landsting skulle införas. Inkomstutjämningen skulle i princip inte kräva statliga tillskott utan finansieras genom att kommuner respektive landsting med en beskattningsbar inkomst per invånare överstigande riksgenomsnittet skulle erhålla ett avdrag från skatteinkomsterna, medan kommuner respektive landsting med en beskattningsbar inkomst understigande riksgenomsnittet skulle erhålla ett tillägg till skatteinkomsterna. Även kostnadsutjämningen skulle i princip vara självfinansierad genom att kommuner respektive landsting med ogynnsamma strukturella förhållanden skulle erhålla ett tillägg till skatteinkomsterna, medan kommuner respektive landsting med en gynnsam struktur skulle erhålla ett avdrag från skatteinkomsterna. Vid sidan av inkomst- och kostnadsutjämningen skulle generella statsbidrag betalas ut till kommuner respektive landsting. Statsbidragen skulle bl.a. fungera som ett instrument för generella ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, och fördelas med ett enhetligt belopp per invånare. Därmed skulle inkomst- och kostnadsutjämningen inte påverkas av nivån på statsbidragen till kommuner och landsting. Regeringen föreslog vidare att fr.o.m. skulle följande statsbidrag och ersättningar avskaffas: det statliga utjämningsbidraget till kommuner, skatteutjämningsbidraget till landsting, bidraget till missbrukarvård och ungdomsvård samt ersättningen för sjukresor till sjukvårdshuvudmännen. Även det invånarbaserade avdraget från kommunernas respektive landstingens skatteinkomster, som används som ett medel för ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner respektive landsting föreslogs avskaffat fr.o.m. . Särskilda införanderegler föreslogs . Dessa regler skulle begränsa de inkomstförändringar för enskilda kommuner och landsting som systemomläggningen beräknades medföra, genom särskilda införandetillägg och införandeavdrag till vissa kommuner och landsting. Dessa tillägg och avdrag skulle successivt minska. 3.2 Förslag till nytt system för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting i kompletteringspropositionen Sedan skattereformen har för kommuner och landsting gällt särskilda regler för att motverka mervärdesskattens snedvridande effekter på konkurrensen vid val mellan verksamhet i egen regi och i extern regi. Kommuner och landsting fick då rätt att inom mervärdesskattesystemets ram få återbetalning av ingående skatt i verksamhet som inte medför skattskyldighet till mervärdesskatt. Denna rätt slopades till följd av att den inte var förenlig med EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Återbetalning av den ingående skatten i skattefri verksamhet sker i stället i särskild ordning enligt lagen (1994:1799) om kommuners och landstings hantering av mervärdesskatt för . Lösningen är provisorisk. I kompletteringspropositionen föreslog regeringen att den pro- visoriska lösningen skulle ersättas av ett permanent system, som bygger på självfinansiering. Avsikten var att systemet skulle vara stabilt och inte ge upphov till ökade kostnader för staten. Under behandling av kompletteringspropositionen inhämtades Lagrådets yttrande över förslaget till lag om utjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting. Lagrådet avstyrkte förslaget med motiveringen att det inte var förenligt med bestämmelsen i 1 kap. 7 § andra stycket regeringsformen. yttrade sig både över förslaget till nytt bidrags- och utjämningssystem och över Lagrådets yttrande. hänvisade till den praxis som utvecklats på detta område och pekade på en alternativ lag- teknisk lösning. ställde sig bakom de grundläggande principerna för ett nytt bidrags- och utjämningssystem vad gäller syfte, inriktning, omfattning och införande som regeringen föreslagit i kompletteringspropositionen (bet. 1994/95:FiU19, rskr. 1994/95:416 och 1994/95:417 ). På grund av de oklarheter som råder vid tolkningen av regeringsformen vad gäller den kommunala beskattningsrätten ansåg emellertid att en annan lagstiftningsteknik bör väljas för att uppnå de utjämningseffekter som förslaget i kompletteringspropositionen eftersträvar och uttalade att regeringen bör återkomma till med ett nytt lag- förslag i sådan tid att det kan träda i kraft . Det nya förslaget skall i princip ge samma utfall för enskilda kommuner och landsting som förslaget i kompletteringspropositionen. När det gäller förslaget till lagteknisk reglering av systemet för konkurrenskorrigering konstaterade finansutskottet att detta i likhet med det av utskottet tidigare behandlade lagförslaget om inkomst- och kostnadsutjämning bygger på självfinansiering. Även om de två lagförslagen är helt olikartade borde de enligt utskottets mening övervägas i ett sammanhang. Regeringen bör återkomma till även i denna fråga i sådan tid att systemet kan träda i kraft . avslog således lagförslaget. uttalade, med anledning av de ovan redovisade ställningstagandena, att kommuner och landsting för sin planering ändå skall kunna utgå från de förutsättningar som har presenterats av regeringen för . Enligt nu gällande lagstiftning skall kommunerna erhålla preliminärt besked om statligt utjämningsbidrag . Mot denna bakgrund gav regeringen () i uppdrag att göra preliminära beräkningar för både kommuner och landsting med förslaget till nytt utjämningssystem som grund. SCB har därefter meddelat kommuner och landsting uppgifter om preliminärt statsbidrag för . 3.5 Lagrådets yttrande över det föreliggande förslaget Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som innebär en annan lagteknisk utformning av ett nytt bidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting samt ett förslag om system för konkurrenskorrigering. De till Lagrådet remitterade lagförslagen finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Lagrådet har framfört vissa synpunkter på lagtexten. Efter att bl.a. ha på- pekat att den föreslagna lagstiftningen kan sägas ge uttryck för en konstitu- tionell praxis som har utvecklats som utfyllnad av grundlagsregleringen har Lagrådet sammanfattningsvis uttalat att Lagrådet inte vill motsätta sig att de föreliggande lagförslagen läggs till grund för lagstiftning. Regeringen har i propositionen i allt väsentligt följt Lagrådets synpunkter. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Förslagen till lag om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, lag om införande av lagen om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, lag om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och lagen om utjämningsavgift för kommuner och landsting samt lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar har inte granskats av Lagrådet. har ställt sig bakom principerna för ett nytt bidrags- och utjämningssystem som regeringen föreslagit i kompletteringspropositionen. 4 Principiella aspekter på utjämningen av ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive landsting 4.1 Utgångspunkterna för regeringens förslag i kompletteringspropositionen Det förslag till nytt bidrags- och utjämningssystem som regeringen lade fram i årets kompletteringsproposition hade som huvudsyfte att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet. På så sätt kan den kommunala självstyrelsen ges ett reellt innehåll även för de kommuner och landsting som har en svag skattekraft eller som på andra sätt är missgynnade i strukturellt hänseende. Regeringens förslag hade föregåtts av ett omfattande utredningsarbete. Vid riksdagsbehandlingen konstaterade finansutskottet att förslaget var väl avvägt i förhållande till de många olikartade krav som kan ställas, och att det i sina grunddrag har en bred förankring såväl bland partier som i den kommunala världen. uttryckte också mycket tydligt att stod bakom de mål och krav på vilka regeringens förslag byggde. Likvärdiga ekonomiska förutsättningar bör skapas genom en långtgående utjämning av skillnader i beskattningsbara inkomster och för strukturellt betingade kostnadsskillnader. Såväl inkomst- som kostnadsutjämningen skall omfatta samtliga kommuner och landsting och även ha en likartad uppbyggnad för såväl kommuner som landsting. Utjämningssystemet måste vidare ges en konstruktion som är långsiktigt hållbar och inte beroende av nivån på de statliga bidragen. Detta skall främst ses mot bakgrund av statens behov av att kunna göra generella ekonomiska regleringar bl.a. till följd av finansieringsprincipen. Regeringens förslag innebar i korthet följande. Utjämningen av skatteinkomster och för strukturellt betingade kostnadsskillnader konstruerades som två i princip fristående system. Både systemet för utjämning av inkomster och systemet för utjämning av strukturella kostnadsskillnader byggde på tillägg till och avdrag från skatteinkomsterna, där avdrag från vissa kommuner och landsting finansierade tillägg till andra. Båda systemen skulle således vara inomkommunalt finansierade, och i princip inte föranleda någon kostnad för staten. Det statliga bidraget skulle fördelas efter antalet invånare och därvid även kunna fungera som instrument för generella ekonomiska regleringar. 4.2 Uttalanden i samband med riksdagsbehandlingen om förslagets förenlighet med regeringsformen Vid riksdagsbehandlingen av förslaget till nytt bidrags- och utjämningssystem inhämtades, som tidigare nämnts, Lagrådets yttrande över förslaget om utjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting. Lagrådet avstyrkte lagförslaget och anförde därvid följande. "Mot denna bakgrund framstår det som helt främmande att betrakta skatt, som av en kommun eller ett landsting tas ut för att tillföras andra kommuner eller landsting, som uttagen för skötseln av vederbörande kommuns eller landstings uppgifter. Den ordning beträffande utjämning av skatteinkomster som har tillämpats kan inte föranleda någon annan bedömning. Uttagandet av skatt i kommuner och landsting, som får vidkännas avdrag, kommer därmed att strida mot vad som i 1 kap. 7 § andra stycket regerings- formen anges om ändamålet med den kommunala beskattningen. Det kan tilläggas att syftet med den föreslagna lagen möjligen kan, åtminstone delvis, tillgodoses med någon annan teknik avseende avgifter och bidrag, vilken inte skulle strida mot regeringsformens bestämmelser. Detta kan dock inte anses inverka på bedömningen av det nu förevarande förslaget." yttrade sig över både förslaget till lag om utjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting och Lagrådets yttrande. I sitt yttrande gjorde utskottet en ingående redovisning av den praxis som utvecklats i fråga om beskattningsrätt, skatteutjämning och avgränsningen av den kommunala kompetensen. sammanfattande bedömning av regeringens förslag till utjämningssystem löd på följande sätt.