prop · GJ03105 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår med . Huvuddelen av dessa medel, , avser tillfälliga arbetsmarknadspolitiska medel inom utbildningsområdet för /97. Konjunkturläget motiverar inte en ytterligare förlängning av arbetsmarknadspolitiska insatser inom utbildningsområdet. Regeringen har i prop. 1995/96:25 redovisat sin avsikt att efter /97 inte föreslå ytterligare förlängning av konjunkturinsatser inom utbildningsområdet utan istället återkomma med förslag till permanenta satsningar. 1 Inledning 3 2 (andra huvudtiteln) 4 3 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) 8 4 (sjätte huvudtiteln) 9 5 (sjunde huvudtiteln) 11 6 (åttonde huvudtiteln) 14 7 (nionde huvudtiteln) 26 8 (tionde huvudtiteln)27 9 (elfte huvudtiteln) 31 10 (tolfte huvudtiteln) 40 11 (trettonde huvudtiteln) 46 12 (fjortonde huvudtiteln) 48 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 53 Bilaga Propositionens lagförslag 54 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Föredragande: statsråden , , , , , , , , , , och Regeringen beslutar proposition 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96. Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. har regeringen föreslagit att anvisa anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår i ett flertal propositioner. De begärda anslagen uppgår sammanlagt till och förslagen om dem finns i följande propositioner: 1995/96:25 Insatser för ny energiteknik 200 000 000 1995/96:25 Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och Östeuropa50 000 000 1995/96:31 500 000 1995/96:64 Generellt statsbidrag till kommuner14 250 000 000 1995/96:64 Generellt statsbidrag till landsting4 750 000 000 1995/96:64 Utjämningsbidrag till kommuner och landsting 21 245 000 000 1995/96:90 Folk- och bostadsräkning 37 000 000 1995/96:94 Vissa exportinsatser, m.m. 50 000 000 1995/96:99 Spris fortsatta verksamhet 2 500 000 1995/96:107Bidrag till miljöarbetet 5 000 000 1995/2 000 000 De ytterligare medelsbehov som kan överblickas och andra frågor som vi anser bör tas upp i detta sammanhang har samlats i denna proposition. De förslag till anslag på tilläggsbudget som läggs fram i det följande uppgår sammanlagt till ca . (andra huvudtiteln) Europeiskt seminarium om brottsförebyggande arbete Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Vid möte med ministerrådet för inrikes och rättsliga frågor i föreslog att den s.k. eller annat lämpligt organ inom Europeiska Unionen skulle få till uppdrag att göra en kartläggning över brottsförebyggande arbete inom EU och föreslå eventuellt ytterligare åtgärder. Förslaget godtogs vid ministerrådsmötet. Som ett led i fullgörandet av ministrarnas uppdrag att kartlägga det brottsförebyggande arbetet och att skapa underlag för beslut om eventuella ytterligare brottsförebyggande åtgärder inom EU avser att anordna ett seminarium i ämnet med deltagande från medlemsländerna. Målsättningen med seminariet är att erhålla en bild av det brottsförebyggande arbete som utförs inom EU, i medlemsstaterna och i vissa andra internationella sammanslutningar samt att belysa behovet av att utveckla det brottsförebyggande arbetet inom EU och, om sådant behov bedöms föreligga, inom vilka områden och i vilka former det bör ske. har av den Europeiska kommissionen beviljats bidrag för att finansiera seminariet. Eftersom medel som erhållits från EG enligt prop. 1994/95:40 skall bruttoredovisas i den svenska statsbudgeten bör ett nytt anslag tas upp på statsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:s finansiering. Regeringen föreslår att till Europeiskt seminarium om brottsförebyggande arbete på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett anslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Kostnader för kungörelser i mål och ärenden vid domstol belastar andra huvudtitelns förslagsanslag F 5. Vissa domstolskostnader m.m., anslagspost G. Kungörelsekostnader i mål och ärenden. Om en ändring görs så att dessa kostnader i stället belastar anslaget D 2. Domstolarna m.m. förbättras domstolsväsendets incitament att effektivisera verksamheten och att hålla kostnaderna på en låg nivå. Normalbelastningen på nämnda anslagspost är ca . Större delen av belastningen () sker . Enligt regeringens mening bör kostnader för kungörelser i mål och ärenden fr.o.m. belasta anslaget D 2. Domstolarna m.m. Till följd av detta bör anslaget för /96 tillföras . kommer belastningen på anslaget F 5. Vissa domstolskostnader m.m. att minska med motsvarande belopp. Enligt begravningslagen (1990:1144) överklagas ett antal ärendetyper från länsstyrelse till allmän förvaltningsdomstol. Lagen har lett till ökade kostnader för domstolarna. Enligt regeringens uppfattning bör därför tillföras anslaget D 2. Domstolarna m.m. Anslagshöjningen finansieras med en motsvarande besparing på första huvudtitelns anslag B 1. m.m. anslagspost 12 . Regeringen föreslår att till Domstolarna m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . system för automatisk databehandling av rättshjälpsärenden fungerar inte på ett godtagbart sätt. Bristerna har bl.a. medfört att faktureringen blivit försenad, att avstämning ej kunnat ske på ett tillfredsställande sätt gentemot redovisningen i övrigt samt att möjligheten att hämta in statistiska uppgifter från systemet försvårats. För att undvika en situation där inte klarar av att slutföra de ärenden som påbörjats måste systemet förbättras. För att uppnå detta krävs bl.a. relativt omfattande konsultinsatser. Eftersom myndighetens ekonomiska situation är ansträngd är regeringens bedömning att behöver en engångsvis anslagshöjning med . Anslagshöjningen kommer att finansieras med en motsvarande besparing på anslaget D 1. för /96. Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Allmänna advokatbyråer: Avvecklingskostnader Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringen gav i ett beslut i uppdrag att vidta åtgärder för att avveckla verksamheten vid den Allmänna advokatbyrån i . Avvecklingen kommer att slutföras under innevarande budgetår och beräknar kostnaderna för avvecklingen till ca . Den helt dominerande delen av kostnaderna avser den samlade förlusten till följd av verksamheten vid byrån. En mindre del av kostnaderna utgörs av bl.a. kundförluster och slutavskrivning av inventarier. har under innevarande budgetår betalat in på inkomsttitel övriga inkomster av statens verksamhet. Ca av beloppet hänför sig till överskottet från avvecklingen av den Allmänna advokatbyrån i . Resten av beloppet består av den inbetalning av de allmänna advokatbyråernas statskapital som skett i enlighet med regeringsbeslut . Regeringen föreslår att till Allmänna advokatbyråer: Avvecklingskostnader på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett anslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . bildades genom att omorganiserades. I samband därmed utlokaliserades myndigheten från till . Överflyttningen av verksamheten skedde successivt under förra budgetåret och är i helhet lokaliserad till . har till uppgift att främja brottsoffrens rättigheter samt bevaka deras behov och intressen. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Ett ADB-system för hantering av brottsskadeärendena är under utveckling. Systemet fungerar inte tillfredsställande, vilket bl.a. beror på att det inte är dimensionerat för nuvarande arbetsuppgifter. Såväl arbetsuppgifter som ärendevolymen har ökat sedan systemet upphandlades. Dessutom finns det vissa uppgifter som inte omfattas av ärendehanterings- systemets rutiner, bl.a. utbetalningar av brottsskadeersättningar. /95 inkom det drygt 4 200 brottsskadeärenden och utbetalades brottsskadeersättningar för . En förutsättning för att verksamheten skall fungera effektivt och rationellt är ett väl dimensionerat och tillförlitligt ADB-system. Regeringens bedömning är att den nödvändiga satsningen på en utveckling av och utbildning kring datasystemet inte ryms inom ramen för tillgängliga medel. Regeringen anser mot bakgrund av detta att bör tillföras i engångsanvisning. Dessa medel kommer att finansieras med en motsvarande besparing på anslaget E 2. Kriminalvården för /96. Regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) Regeringen anmälde i prop 1994/95:100, bil. 5, s. 99 sin avsikt att upphäva Försvarsmaktens dispens från att tillämpa anslagsförordningen (1992:760) för merparten av materielanskaffningen vad avser avräkning av förskott. Dispensen har inneburit att Försvarsmakten haft rätt att anslagsavräkna förskott, dvs. förskotten har varit budgeterade inom anslaget. Den räntekostnad detta medför har ej framkommit inom totalförsvarets utgiftsram. Om förskott istället lånefinansieras synliggörs de räntekostnader som dessa medför på ett bättre sätt än . Regeringen gav Försvarsmakten, samt Riks- revisionsverket i uppdrag att redovisa konsekvenser vid ett upphävande av dispensen från anslagsförordningen vid Försvarsmakten. Härvid framkom att förskott därmed ej kan anslagsavräknas utan förskott avräknas mot anslag först vid leverans av den beställda materielen till Försvarsmakten. Upphävandet av undantaget från anslagsförordningen och lånefinansiering av förskott synliggör de räntekostnader för staten som följer av att lämnar förskott till försvarsindustrin. Regeringen gör den bedömningen att ansvarsförhållanden skall vid upphävandet av undantaget vara sådana att framgent ansvarar för lånefinansiering av förskotten och betalningar av räntekostnader och amorteringar till . Försvarsmakten å sin sida ansvarar för att betalning av överenskomna räntekostnader och amorteringar sker till i samband med leverans av krigsmateriel till Försvarsmakten. För att kunna lånefinansiera förskotten intill dess leverans sker behöver ha en särskild kredit, med kreditgräns på , hos . Denna kredit ersätter de tidigare anslagsfinansierade förskotten genom att Försvarsmaktens anslag A1 reduceras engångsvis med belopp motsvarande de utestående förskotten. Genom en justering av anslaget A 1 kompenseras Försvarsmakten för de tillkommande räntekostnaderna som följer av att de vid omläggningstillfället utestående förskotten istället lånefinansieras. Justeringen påverkar dock inte statsbudgetens utfall då erhåller motsvarande medel som ränteintäkt. Regeringen föreslår att 1. godtar den förändring som föreslagits. 2. beviljar att de tidigare anslagsfinansierade förskotten ersätts med en kredit och att Försvarsmaktens anslag A1 reduceras engångsvis med belopp motsvarande de utestående förskotten. (sjätte huvudtiteln) har beslutat (prop. 1995/96:92, bet. 1995/96:TU12, rskr. 1995/96:108) att ansvaret för trafikledning och banfördelning på statens spåranläggningar fr.o.m. skall överföras från () till en självständig enhet inom . Denna enhets verksamhet benämns här Tågledningen. Medel för tågledningen skall anvisas via anslag och finansieras med höjda banavgifter. De årliga kostnaderna för tågledningen beräknas uppgå till . För det innevarande budgetåret föreslår regeringen att verksamheten tilldelas medel i ett nytt anslag med benämningen Tågledningen. Regeringen anser att SJ fr.o.m. skall upplåta lokaler för tågledningen på icke kommersiella villkor till en kostnad som motsvarar driften av lokalerna i enlighet med de principer för upplåtelse av lokaler som tillämpas mellan SJ och . Regeringen anser vidare att ansvaret för livräntor och personskadeersättningar skall för berörd personal regleras mellan och SJ på samma sätt som skett för den personal inom som varit anställd inom SJ:s banavdelning. Avtalet mellan Förhandlaren för statens köp av persontrafik på järnväg och SJ för perioden fr.o.m. t.o.m. , innebär att SJ erhåller en ersättning för främst trafikledningskostnader på länsjärnvägar uppgående till . Regeringen anser att denna ersättning till SJ skall upphöra i samband med att fr.o.m. övertar ansvaret för alla kostnader som är förknippade med trafikledning och banfördelning. Regeringen anser vidare att den ersättning som betalar till SJ för trafikledningskostnader i samband med banarbeten skall upphöra fr.o.m. . För att erhålla en neutral finansieringslösning bör höjningen av banavgifterna uppgå till de totala kostnaderna för tågledning minskat med den indragna ersättning till SJ som avser trafikledningskostnader på länsjärnvägar. Regeringen avser att uppdra åt att föreslå hur banavgifterna bör anpassas till beslut (prop. 1995/96:92, bet. 1995/96:TU12, rskr. 1995/96:108) om Nya förutsättningar för järnvägstrafiken. Regeringen föreslår att till Tågledningen på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under sjätte huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 225 000 000 kronor.- Vissa kostnader till följd av förlisning Något anslag för dessa ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. förliste passagerarfärjan sydväst om finska Utö. Fartyget förde estnisk flagg. Regeringen uppdrog åt () att biträda i utredningsarbetet med anledning av förlisningen. Regeringen har beslutat att inte skall bärgas och att några åtgärder för att ta upp de omkomna inte skall vidtas. Platsen där fartyget förliste skall betraktas som en gravplats. För att säkerställa att gravfriden respekteras skall fartyget täckas över och särskilda åtgärder vidtas i samarbete med de estniska och finländska regeringarna för att skydda gravplatsen rättsligt. Regeringen har uppdragit åt att låta genomföra en övertäckning av . Detta arbete beräknas kunna påbörjas . beslutade i en särskild lag om bestämmelser till skydd för gravfriden i vraket efter och i ett anslutande område i (SFS 1995:732). Till följd av de extraordinära kostnaderna som uppstod i samband med förlisningen anvisades på tilläggsbudget ett förslagsanslag om för /95. Vad beträffar SHK:s utredningskostnader uppgick dessa till ca . För innevarande budgetår beräknas SHK:s kostnader för deltagande i utredningsarbetet till . Utredningsarbetet beräknas vara slut- fört . Kostnaderna som uppkommit eller som kommer att uppkomma till följd av regeringens ställningstaganden och de åtgärder som vidtagit för att bevaka att lagen om gravfrid respekteras, är i huvudsak extraordinära och ryms inte inom befintliga anslag på statsbudgeten för innevarande budgetår. Ett förslagsanslag om bör därför anvisas för dessa kostnader. Vidare bör ett anslag om anvisas för SHK:s utredningskostnader med anledning av förlisning. Regeringen föreslår att 1. till Vissa kostnader till följd av förlisning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under sjätte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på , 2. till Utredningsarbete med anledning av förlisning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under sjätte huvud- titeln anvisar ett anslag på . (sjunde huvudtiteln) Vissa centrala myndigheter m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Inom ramen för det internationella samarbetet på banktillsynsområdet ingår i den s.k. G10-gruppen inom (). BIS är en internationell sammanslutning av centralbanker och banktillsynsmyndigheter. accepterade, efter en formell förfrågan från BIS , att vara värdland International Conference of Banking Supervisors (ICBS). anordnas denna konferens för tillsynsmyndigheter i närmare 150 länder. Till skillnad från övriga G10-länder har ännu inte varit värdland för konferensen. Avsikten är att med visst biträde av skall arrangera i . Den totala kostnaden för att arrangera konferensen har regeringen, i likhet med inspektionen, beräknat till ca . Enligt en överenskommelse som träffats mellan inspektionen och skall banken bestrida kostnader motsvarande ca för konferensen. För att täcka återstående medelsbehov föreslår regeringen att inspektionen anvisas ett engångsbelopp på . Resterande medel får belasta redan tilldelat anslag. Härigenom torde inte, enligt regeringens upp- fattning, resurserna för inspektionens reguljära tillsynsverksamhet påverkas i alltför hög utsträckning. Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde 1991/92:125 bil. 5 hemställde regeringen att till Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde skulle anvisa ett reservationsanslag på . Bakgrunden till detta var att parterna dels enligt avtal om slutlig reglering enligt RALS 1989-90, dels enligt ett förhandlingsprotokoll med tillägg till avtalet om slutlig reglering enligt RALS 1989-90, bilaga 1, avsatt för att bestrida kostnader för det partsgemensamma centrala utvecklingsarbetet syftande till att utveckla metoder och system för att kunna jämföra arbeten av lika värde. fanns det enligt , som enligt regleringsbrevet disponerar anslaget, oförbrukat på detta anslag. /95 var det tredje och efter det budgetår då anslaget var uppfört på statsbudgeten som regeringen hade dispositionsrätt till anslagsmedlen. och de statsanställdas huvudorganisationer har i förhandlingsprotokoll bl.a. överenskommit om att överföra återstående delarna av de här aktuella medlen, , till det partsgemensamma organet . Parterna på det statliga avtalsområdet är ense om att rådet, i enlighet med de riktlinjer som parterna närmare skall utarbeta, skall besluta om och finansiera särskilda utvecklingsinsatser m.m. inom bl.a. jämställdhetsområdet. Eftersom det finns ett behov att disponera anslagsmedlen även efter utgången av /95 bör anslaget ånyo föras upp på statsbudgeten. Regeringen föreslår att till Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett anslag på . Kreditutrymme i för det statliga riskfinansieringssystemet kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 99-103) redogjorde regeringen för utvecklingen av ett internt statligt riskfinans- ieringssystem. Detta system inrättas eftersom vissa större skador inte kan hanteras inom ramen för en myndighets befintliga resurser. Myndigheterna får möjlighet att ansluta sig till riskfinansieringssystemet som även omfattar skadeservice, skadereglering och skadekostnadsrapportering. Bestämmelser om detta finns i den förordning om statliga myndigheters riskhantering (1995:1300) som gäller . Den ekonomiska riskutjämningen kommer att ske centralt genom ett räntekonto hos som disponeras av Kammarkollegiet. De löpande större skadorna kommer i första hand att finansieras med de avgifter som myndigheterna betalat till Kammarkollegiet och som placerats på riskutjämningskontot. Vid extremt stora skador kan regeringen besluta om särskilda medelstillskott. I sådana fall kan sjuttonde huvudtitelns förslagsanslag Oförutsedda utgifter användas. Avsikten är att de skadekostnader som skall belasta riskutjämningskontot över tiden skall täckas av de avgifter som myndigheterna har betalat. Det bör dock finnas möjlighet att jämna ut slumpmässiga variationer i skadekostnaderna. Behovet är störst i riskfinansieringssystemets uppbyggnadsskede. Om en större skada skulle inträffa, vars kostnader inte kan täckas av dittills inbetalade avgifter, finns möjligheten att använda förslagsanslaget Oförutsedda utgifter. En annan möjlighet är att förse kontot med ett kreditutrymme. Eftersom kostnaderna därigenom kan återföras på myndigheterna är detta alternativ att föredra. Kammarkollegiet har i en skrivelse till regeringen bedömt att detta kreditutrymme under ett inledningsskede bör uppgå till . Regeringen ansluter sig till denna bedömning och föreslår således att riskutjämningskontot skall ha ett kreditutrymme som uppgår till detta belopp. Inom detta utrymme bör Kammarkollegiet också ha rätt att ta upp lån i Riks- gäldskontoret. En successiv anpassning förutsätts ske av beloppet i takt med hur skadekostnaderna utvecklas i förhållande till myndigheternas avgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om ett kreditutrymme i på för det statliga riskfinansieringen. (åttonde huvudtiteln) Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på 1 . Under innevarande läsår har anvisats extra statsbidrag på under detta anslag för sysselsättningsskapande åtgärder inom gymnasieskola och gymnasial vuxenutbildning. Detta motsvarar 16 000 platser inom gymnasieskolan och 42 500 platser inom vuxenutbildningen varav 17 000 platser för tredje året i komvux och 1 500 basårsplatser. redovisar i sin delrapport att sammanlagt ca 13 000 elevplatser lagts ut i det tredje året i gymnasieskolan och komvux. De medel som avdelades för det tredje året kommer, enligt , således inte att utnyttjas fullt ut. Därutöver fanns det ca 34 000 studerande i gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Efterfrågan på basåret har varit mycket stor. Ansökningarna om basårsplatser uppgår till ca 4 500 helårsplatser och har fördelat alla de 1 500 platser som det anvisats medel till. De allra flesta studerande är . Fr.o.m /98 avses statens konjunkturanpassade satsningar på området att förändras. Kommunerna kommer då att få ta ett större ansvar för grundutbildningen inklusive gymnasieutbildningen inom komvux. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Inom vuxenutbildningen föreslår regeringen att det för anvisas medel för motsvarande 35 300 platser i komvux. 3 300 av dessa platser avdelas för yrkesutbildning inom komvux och 4 000 för basåret. För övriga platser 28 000 gäller samma prioriteringar som , dvs. naturvetenskap, teknik och språk inklusive det s.k. tredje året för dem som endast har en tvåårig gymnasieutbildning. För dessa platser är kostnaden per plats och år. Kommunerna skall enligt skollagen erbjuda gymnasial vuxenutbildning och därvid sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Varje kommun skall informera om möjligheterna till gymnasial vuxenutbildning och verka för att vuxna deltar i sådan utbildning. Den gymnasiala vuxenutbildningen skall motsvara den utbildning ungdomar kan få i gymnasieskolan. Kommunerna har dock genomfört besparingar på den reguljära komvuxverksamheten, och då, enligt , främst i yrkesutbildningen. Enligt regeringens uppfattning finns det anledning att i högre grad än vad nu är fallet använda komvux för grundläggande yrkesutbildning. Vi vill förstärka den yrkesinriktade utbildningen inom komvux. Regeringen har därför beräknat en högre kostnad för 3 300 platser yrkesinriktad komvux. Regeringen räknar med att bidraget skall uppgå till för en helårsplats. föreslås att antalet platser inom basåret ökas till 4 000 platser varav 3 000 är avsedda för vuxna. Kostnaden för varje plats beräknas till . Stipendiet på för fullgjorda studier på basåret inom komvux som infördes under nuvarande läsår föreslås bibehållas. Några platser inom gymnasieskolan föreslås inte. Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till med förslag till medel för . I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) anmälde regeringen sin avsikt att inleda en försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning.