prop · GJ0385 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:85 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att ett nytt tvångsmedel, hemlig kamera-övervakning, införs. Förslaget innebär att polisen skall kunna bedriva spaning mot en person genom att använda dolda fjärrmanövrerade övervakningskameror. Den föreslagna regleringen ansluter nära till bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning. Dolda fjärrmanövrerade övervakningskameror skall få användas vid förundersökning angående brott för vilket minimistraffet inte understiger fängelse samt vid försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott om gärningen är straffbar. Beslut om tillstånd till hemlig kameraövervakning skall fattas av rätten på ansökan av åklagaren. Hemlig kameraövervakning får användas endast om någon är skäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen. Domstolens tillstånd skall meddelas att gälla och viss plats. Enligt förslaget skall alla de platser som det kan antas att den misstänkte kommer att uppehålla sig på kunna övervakas. Förslaget innehåller också regler om hävande av beslut och granskning och bevarande av upptaget bildmaterial. Även i dessa delar ansluter förslaget till reglerna om hemlig teleavlyssning. Vidare föreslås att lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål skall omfatta också hemlig kameraövervakning. Det nya tvångsmedlet skall således i vissa fall kunna användas även vid utredning av allmänfarliga brott, vissa högmålsbrott och vissa brott mot rikets säkerhet även om det för brottet är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . I propositionen föreslås att bestämmelserna om hemlig kamera-övervakning tas in i en ny lag vars giltighet begränsas . Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4 2 Lagtext.................................................... 5 2.1 Förslag till lag om hemlig kameraövervakning ....... 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål........ 7 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 8 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m...................... 10 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m............................. 12 3 Ärendet och dess beredning................................. 13 4 Bakgrund................................................... 13 5 Nuvarande ordning.......................................... 15 5.1 Lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m......... 15 5.2 Hemlig teleavlyssning m.m........................... 17 6 Behov av ändringar......................................... 19 7 Användning av övervakningskameror som tvångsmedel.......... 21 7.1 Allmänna utgångspunkter............................. 21 7.2 Dolda övervakningskameror vid utredning av allvarligare brott 23 7.3 Brottsmisstankens styrka och utredningsläget........ 27 7.4 Begränsning till viss plats......................... 30 7.5 Beslut om tvångsmedelsanvändningen m.m.............. 32 7.6 Granskning och bevarande av upptagna bilder......... 35 7.7 Bestämmelsernas lagtekniska utformning m.m.......... 36 7.8 Parlamentarisk kontroll............................. 37 8 Kostnader.................................................. 38 9 Ikraftträdande ............................................ 38 10 Författningskommentar...................................... 38 10.1 Förslaget till lag om hemlig kameraövervakning...... 38 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål........ 41 10.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 41 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m.......... 41 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. ........................... 41 Bilaga 1 Betänkandets lagförslag............................. 43 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Polisens användning av övervaknings- kameror vid förundersökning (SOU 1995:66)........... 49 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag......................... 50 Bilaga 4 Lagrådets yttrande.................................. 58 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................................. 60 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om hemlig kameraövervakning, 2. lag om ändring i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål, 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hoskommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig ellerkrigsfara m.m., 5. lag om ändring i lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om hemlig kameraövervakning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller därmed jämförbara utrustningar används för optisk personövervakning vid förundersökning i brottmål, utan att upplysning om övervakningen lämnas. 2 § Hemlig kameraövervakning får användas vid förundersökning angående 1. brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller 2. försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om sådan gärning är belagd med straff. 3 § Hemlig kameraövervakning får användas endast om 1. någon är skäligen misstänkt för brottet, 2. åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen samt 3. skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Åtgärden får endast avse sådan plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. 4 § Frågor om hemlig kameraövervakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren. I fråga om laga domstol tillämpas 19 kap. . I ett beslut att tillåta hemlig kameraövervakning skall det anges vilken plats och tillståndet gäller. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad för beslutet. 5 § Om det inte längre finns skäl för ett beslut om hemlig kameraövervakning, skall åklagaren eller rätten häva beslutet. 6 § I fråga om överklagande av rättens beslut enligt denna lag tillämpas bestämmelserna i om överklagande av rättens beslut i brottmål angående åtgärd som avses i 25-28 kap. samma balk. 7 § En upptagning som har gjorts vid hemlig kameraövervakning skall granskas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 27 kap. 12 § första stycket . Upptagningar som saknar betydelse från utredningssynpunkt skall förstöras efter det att de har granskats. Upptagningar skall, i de delar de är av betydelse från utredningssynpunkt, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. De skall därefter förstöras. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §1 -------------------------------------------------------------------- Tillstånd enligt 27 kap. Tillstånd enligt 27 kap. till hemlig till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning får meddelas, teleövervakning får meddelas, även även om brottet inte omfattas om brottet inte omfattas av 27 av 27 kap. 18 eller 19 § kap. 18 eller 19 § . Tillstånd till hemlig kamera-övervakning får meddelas enligt lagen (1995:000) om hemlig kameraövervakning, även om brottet inte omfattas av 2 § i den lagen. -------------------------------------------------------------------- Kan det befaras att inhämtan- Kan det befaras att inhämtande de av rättens tillstånd till av rättens tillstånd till hemlig hemlig teleavlyssning eller teleavlyssning, hemlig teleöver- hemlig teleövervakning skulle vakning eller hemlig kamera- medföra sådan fördröjning eller övervakning skulle medföra sådan annan olägenhet, som är av fördröjning eller annan olägenhet, väsentlig betydelse för som är av väsentlig betydelse för utredningen, får tillstånd till utredningen, får tillstånd till åtgärden ges av åklagaren. åtgärden ges av åklagaren. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1989:651. 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. 16 kap. 1 §2 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 3. denna lag enligt - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -------------------------------------------------------------------- 5 kap. 1 § såvitt avser uppgift om kvar- hållande av försändelse på befordringsföretag eller om hemlig teleavlyssning och hem- lig teleövervakning på grund av beslut av domstol, undersök- ningsledare eller åklagare - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 3. denna lag enligt - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -------------------------------------------------------------------- 5 kap. 1 § såvitt avser uppgift om kvar- hållande av försändelse på befordringsföretag, hemlig teleavlyssning och hemlig tele- övervakning eller hemlig kameraövervakning på grund av beslut av domstol, undersök- ningsledare eller åklagare - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1995:490. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 28 §1 -------------------------------------------------------------------- Kan det befaras att inhämtan- Kan det befaras att inhämtande de av rättens tillstånd till av rättens tillstånd till hemlig hemlig teleavlyssning eller teleavlyssning eller hemlig hemlig teleövervakning enligt teleövervakning enligt 27 kap. 27 kap. 18 eller 19 § 18 eller 19 § , eller kvarhållande av försändelse enligt kvarhållande av försändelse 27 kap. 9 § eller enligt 27 kap. 9 § rättegångs- hemlig kamera-övervakning enligt balken skulle medföra sådan lagen (1995:000) om hemlig fördröjning eller annan olägenhet kamera-övervakning skulle medföra som är av väsentlig bety-delse sådan fördröjning eller annan för utredningen, får åtgär-den olägenhet som är av väsentlig beslutas av åklagaren. I fråga betydelse för utredningen, får om kvarhållande av för-sändelse åtgärden beslutas av åklagaren. I enligt 27 kap. 9 § rättegångs- fråga om kvarhållande av balken får åtgärden även beslutas försändelse enligt 27 kap. 9 § av undersökningsledaren. Anmälan får åtgärden även som avses i tredje stycket i beslutas av undersöknings- nämnda paragraf skall göras hos ledaren. Anmälan som avses i den som har fattat beslutet. tredje stycket i nämnda paragraf Denne skall pröva beslagsfrågan. skall göras hos den som har fattat beslutet. Denne skall pröva beslagsfrågan. -------------------------------------------------------------------- Om undersökningsledaren eller Om undersökningsledaren eller åklagaren har meddelat ett åklagaren har meddelat ett beslut med stöd av andra beslut med stöd av första stycket, skall det genast stycket, skall det genast anmälas hos rätten. Anmälan skall anmälas hos rätten. Anmälan skall vara skriftlig och innehålla vara skriftlig och innehålla skälen för beslutet. Rätten skall skälen för beslutet. Rätten skall pröva ärendet snabbt. Anser pröva ärendet snabbt. Anser rätten rätten att beslutet inte bör att beslutet inte bör bestå, bestå, skall det upphävas. skall det upphävas. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1989:652. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Med övervakningskameror avses i denna lag TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument och därmed jämförbara utrustningar som är uppsatta så att de, utan att manövreras på platsen, kan användas för personövervakning. Vad som i lagen sägs om övervakningskameror gäller i tillämpliga delar även för separata tekniska anordningar som är avsedda att användas för att behandla eller bevara bilder som tas upp av en övervakningskamera. -------------------------------------------------------------------- I fråga om användningen av övervakningskamera vid för- undersökning i brottmål gäller lagen (1995:000) om hemlig kameraövervakning. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att se över frågor om användningen av övervaknings-kameror. Enligt direktiven (dir 1995:18) skall utredningen göra en genomgripande översyn av reglerna i lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. och särskilt överväga bl.a. frågan om en utvidgad rätt för polisen att använda övervakningskameror. Utredningen överlämnade delbetänkandet Polisens användning av övervaknings- kameror vid förundersökning (SOU 1995:66). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitie-departementet (dnr 95/2760). De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som utarbetats i ärendet. Förslagen som remitterades till Lagrådet finns i bilaga 3. Lagrådet har godtagit förslagen men anfört vissa lagtekniska synpunkter. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Regeringen återkommer till detta i författningskommentaren. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. infördes lagen (1977:20) om TV-övervakning (prop. 1975/76:194, bet. 1976/77:JuU14, rskr. 1976/77:93). saknades i princip lagstiftning om sådan övervakning. Lagen kom till för att förstärka den enskildes skydd mot integritetskränkningar i samband med övervakning och bevakning med hjälp av TV-apparatur. I lagstiftningsärendet diskuterades huruvida även polisens användning av övervakningskameror skulle omfattas av den nya lagen. Departementschefen uttalade därvid att det var av betydelse att regler om polisens och andra myndigheters TV-övervakning inte var eller kunde framstå som mer liberala än de som gällde för övriga. Den i lagen föreskrivna tillståndsplikten för TV-övervakning kom således att gälla även för polisen. Polisens användning av övervakningskameror har allt sedan tillkomsten av lag om TV-övervakning varit föremål för diskussion, bl.a. i ett flertal utredningar. anförde i delbetänkandet Hemlig avlyssning m.m. (Ds Ju 1981:22) att övervakning med dold fjärrstyrd TV-kamera kan ses som den optiska motsvarigheten till hemlig avlyssning genom dold mikrofon med den skillnaden att medborgarna inte är skyddade mot TV-övervakning genom grundlagen eller utan endast genom lagen om TV-övervakning. Kommittén uttalade att TV-övervakning av det slag som regleras i lagen om TV-övervakning (övervakning av plats som är upplåten för eller eljest nyttjas av allmänheten ) inte är av så integritetsvådlig natur att det fanns anledning att på ett mera påtagligt sätt begränsa tvångsmedlets användning inom polisens brottsutredande verksamhet. I linje härmed föreslog kommittén att polisens användning av övervakningskameror vid utredning av brott för vilka det endast var föreskrivet fängelse inte skulle omfattas av den lagen. tillsattes med uppgift att lämna förslag om åtgärder mot narkotikamissbruket. I kommissionens PM nr 5, som behandlar polisens insatser mot narkotikan, föreslog kommissionen att lagen om TV-övervakning skulle ändras så att den inte gällde kameror som polisen använde vid spaning och utredning av narkotikabrott. Kommissionen ansåg att det från integritetssynpunkt knappast kunde vara någon avgörande skillnad om polisen vid sidan av kikare och andra kameror också fick utnyttja TV-kameror. Kommissionen menade vidare att TV-övervakning på en plats där man ändå alltid löper risk att iakttas med andra metoder inte kunde vara alltför integritetskränkande, även om den inte skedde öppet. Utredningen om TV-övervakning m.m. fick i uppdrag att se över lagen om TV-övervakning. Enligt direktiven skulle utredaren bl.a. uppmärksamma de särskilda problem som kunde vara förenade med polisens användning av TV-övervakning. I betänkandet Optisk- elektronisk övervakning (SOU 1987:74) föreslog utredningen att det skulle införas en bestämmelse i som gav polisen rätt att efter tillstånd från domstol använda dold övervakningsapparatur vid förundersökning i brottmål. Enligt förslaget skulle domstolen kunna meddela sådant tillstånd endast om någon var skäligen misstänkt för brott för vilket det inte var stadgat lindrigare straff än fängelse och om åtgärden var av synnerlig vikt för utredningen. Vidare föreslog utredningen att tvångsmedlet skulle omfattas av bestämmelserna i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, det vill säga att övervakning med dolda TV-kameror skulle få användas vid utredning av vissa allmänfarliga brott, vissa högmålsbrott och vissa brott mot rikets säkerhet, även om det för brottet var föreskrivet ett straffminimum på mindre än . Samtliga dessa förslag om polisens rätt att få använda dolda fjärrmanövrerade TV-kameror i den brottsutredande verksamheten togs under övervägande i prop. 1988/89:124 om vissa tvångsmedelsfrågor. Departementschefen uttalade där att hon inte ansåg att användningen av sådana kameror borde införas som metod i det reguljära polisarbetet mot narkotikabrottslighet och annan grov brottslighet. Hon poängterade dock att detta ställningstagande i första hand tog sikte på förundersökningar i allmänhet. Såvitt avsåg Säkerhetspolisens arbetsmetoder hän- visade hon till pågående arbete. I sitt slutbetänkande, - Säkerhetspolisens arbetsmetoder, personal- kontroll och meddelarfrihet (SOU 1990:51), tog upp till behandling bl.a. frågor om Säkerhetspolisens arbetsmetoder. Så behandlades t.ex. frågan om det borde införas en möjlighet för Säkerhetspolisen att i vissa situationer få använda dels hemlig teknisk avlyssning med hjälp av dolda mikrofoner, s.k. buggning, dels övervakning med dolda fjärrstyrda kameror. Kommittén kom i betänkandet fram till att Säkerhetspolisen under vissa förutsättningar borde få använda såväl dolda mikrofoner som dolda fjärrmanövrerade kameror vid brottsutredningar. Kommittén motiverade sitt ställningstagande vad gäller användningen av kameror bl.a. med att övervakning med handmanövrerade kameror, vilket är den metod som står till buds för Säkerhetspolisen, kan vara riskfylld för den som sköter kameran och att användningen kan innebära att en pågående utredning avslöjas. Enligt kommittén borde reglerna för användningen av dolda kameror utformas på samma sätt som för ett tvångsmedel. förslag blev föremål för en hel del remisskritik, där det bland annat framhölls att kommittén inte hade redovisat vilket behov Säkerhetspolisen hade av att använda dolda övervakningskameror vid brottsutredningar. Vidare avsåg kritiken vilken grad av misstanke som skulle föreligga för att tvångsmedlet skulle få användas och vilka platser som skulle få bevakas. Säkerhetspolisen har överlämnat en promemoria till , där man uppger att Säkerhetspolisen behöver få tillgång till moderna tekniska hjälpmedel för att kunna bedriva en effektiv spaningsverksamhet och att dolda fjärrmanövrerade övervakningskameror utgör ett sådant hjälpmedel (dnr 94/4922). Säkerhetspolisen har i promemorian föreslagit vissa lagändringar. 5.1 Lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. Lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. trädde i kraft och ersatte då lagen (1977:20) om TV-övervakning. I sistnämnda lag föreskrevs krav på tillstånd för att använda en övervakningskamera som var anbringad så att den kunde riktas mot plats som var upplåten för eller annars utnyttjades av allmänheten. Lagen föreskrev vidare att den som använde en övervakningskamera skulle upplysa om detta på ett verksamt sätt. Lagen var tillämplig på i stort sett all användning av fjärrstyrda övervakningskameror och innebar för polisens del att man inte längre fick lov att använda dolda fjärrstyrda övervakningskameror i sin brottsutredande verksamhet. Lagen om övervakningskameror gäller i likhet med föregångaren all användning av fjärrstyrda övervakningskameror och reglerar således även polisens hantering av denna apparatur. Den nya lagen har också bibehållit systemet med tillstånds- och upplysningsplikt och innebär för polisens del att förbudet mot att använda dolda fjärrmanövrerade övervakningskameror vid en förundersökning finns kvar. Lagen omfattar inte användningen av handmanövrerade övervakningskameror och polisen är således oförhindrad att använda sådana kameror i sin verksamhet. Lagen om övervakningskameror m.m. inleds med en legaldefinition av begreppet övervakningskameror. Med övervakningskameror avses TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument och därmed jämförbara utrustningar som är uppsatta så att de, utan att manövreras på platsen, kan användas för personövervakning (1 §). I lagen uppställs ett generellt krav på att övervakningskameror skall användas med tillbörlig hänsyn till enskildas personliga integritet (2 §). Vidare föreskrivs att upplysning om en övervakningskamera skall lämnas genom tydlig skyltning eller på något annat verksamt sätt (3 §).