prop · GJ0355 · 1996-01-01 00:00:00 — Diplomatiska företrädare och Diplomatic agents and konsulära tjänstemän consular officers Bestämmelserna i detta avtal berör inte de Nothing in this privilegier vid be- Convention shall affect skattningen som enligt the fiscal privileges of folkrättens allmänna regler diplomatic agents or eller bestämmelser i särskil-consular officers under da överenskommelser the general rules of tillkommer diplomatiska international law or under företrädare eller konsulära the provisions of special tjänstemän. ------------------------------------------------------- Artikel 27 Article 27 Ikraftträdande Entry into force De avtalsslutande Each of the Contracting staterna skall på States shall notify to the diplomatisk väg underrätta other, through the varandra när de diplomatic channel the konstitutionella åtgärder somcompletion of the enligt respektive stats procedures required by its lagstiftning krävs för att domestic law for the detta avtal skall träda i bringing into force of kraft har vidtagits. Detta this Convention. This avtal skall träda i kraft Convention shall enter den dag då den sista av into force on the date of dessa underrättelser tas the later of these emot och skall därvid notifications and shall tillämpas thereupon have effect: a) i : (a) in : beträffande inkomst, som in respect of income förvärvats åretderived on or after the närmast då first day of January of avtalet träder i kraft eller the year next following senare; that of the entry into b) i : force of the Convention; 1) beträffande skatt på (b) in : utdelningar, ränta eller (i) in respect of royalty för betalningar taxes on dividends, den sextionde dagen när- interest or royalties mast efter den dag då for any payments made on avtalet träder i kraft or after the sixtieth eller senare; day following that day on which the Convention 2) beträffande skatt på enters into force; vinster (inkomst) från (ii) in respect of tax företag avseende on profits (income) of beskattningsår som börjar enterprises for any det taxation period kalenderår som följer beginning on or after 1 närmast efter det då January in the calendar avtalet träder i kraft year next following that eller senare; in which the Convention 3) beträffande enters into force; inkomstskatt för (iii) in respect of medborgare i , income tax on citizens utländska medborgare och of , foreign statslösa personer för citizens and stateless betalningar den sextionde persons for any payments dagen närmast efter den made on or after the dag då avtalet träder i sixtieth day following kraft eller . that day on which the Convention enters into force. ------------------------------------------------------- Artikel 28 Article 28 Detta avtal förblir i This Convention shall kraft till dess att det sägs remain in force until upp av en avtalsslutande terminated by one of the stat. Vardera Contracting States. Either avtalsslutande staten kan på may diplomatisk väg, uppsäga terminate the Convention, avtalet genom underrättelse through the diplomatic härom före channel, by giving notice utgången av varje kalenderår of termination at least med början efter utgången av six months before the end från det datum då of any calendar year be- avtalet träder i kraft. I ginning after the expiry händelse av sådan uppsägning of five years from the upphör avtalet att gälla date of entry into force of the Convention. In such event, the Convention a) i : shall cease to have beträffande inkomst som effect: förvärvas det (a) in : kalenderår som följer närmast in respect of income under vilket derived on or after the underrättelsen om upphörande first day of January of lämnas eller senare; the year next following b) i : that in which the notice 1) beträffande skatt på of termination is given; utdelningar, ränta eller (b) in : royalty för betalningar (i) in respect of den sextionde dagen taxes on dividends, närmast efter den dag då interest or royalties underrättelsen lämnas eller for any payments made on senare; or after the sixtieth 2) beträffande skatt på day following that day vinster (inkomst) från on which the notice is företag avseende given; beskattningsår som börjar (ii) in respect of tax det on profits (income) of kalenderår som följer enterprises for any närmast efter det då taxation period underrättelsen lämnas eller beginning on or after 1 senare; January in the calendar 3) beträffande year next following that inkomstskatt för in which the notice is medborgare i , given; utländska medborgare och (iii) in respect of statslösa personer för income tax on citizens betalningar den sextionde of , foreign dagen närmast efter den citizens and stateless dag då underrättelsen lämnas persons for any payments eller . made on or after the sixtieth day following that day on which the notice is given. ------------------------------------------------------- Till bekräftelse härav har In witness whereof the undertecknade, därtill undersigned being duly vederbörligen bemyndigade, authorized thereto have undertecknat detta avtal. signed the present Con- vention. Som skedde i , i tre exem- Done at , this plar på engelska, ukrainska fourteenth day of , och svenska språken. I 1995, in the English, händelse av skiljaktigheter Ukrainian and Swedish skall den engelska texten languages. In case of äga vitsord. divergency the English text shall prevail. Vid undertecknandet av At the moment of signing avtalet mellan och the Convention between för att undvika and for the dubbelbeskattning och avoidance of double förhindra skatteflykt taxation and the beträffande skatter på prevention of fiscal inkomst, har undertecknade evasion with respect to kommit överens om att följan-taxes on income, the de bestämmelser skall utgöra undersigned have agreed en integrerande del av that the following avtalet. provisions shall form an integral part of the Convention. Till artikel 2 Sociala avgifter omfattas I. Ad Article 2 inte av detta avtal även om It is agreed that social de ingår i företagens totala security fees are not beräkning av löner och covered by this Convention ersättningar. even though they may be calculated on the total amounts of wages or salaries paid by enterpri- II. Till artikel 11 ses. Ränta erhållen från eller på lån garanterade av den II. Ad Article 11 svenska statliga It is further agreed myndigheten "SwedeCorp" that interest received by skall or on loans guaranteed by vara skattebefriad i the Swedish Government . authority "SwedeCorp" shall be exempt from tax in . Till artikel 13 Andra meningen i punkt 3 III. Ad Article 13 i artikel 13 behandlar It is understood that realisationsvinster från the second sentence of överlåtelse av egendom paragraph (3) of Article tillhörigt ett konsortium. 13 deals with capital Om en delägare i ett gains from the alienation konsortium erhåller en of property belonging to a realisationsvinst på grund consortium. If a partner av överlåtelse av egendom somof a consortium realises a tillhör denne delägare, skallcapital gain from the de andra bestämmelserna i alienation of property artikel 13 (inklusive den that belongs to that part- första meningen i punkt 3) ner, the other provisions tillämpas. of Article 13 (including the first sentence of paragraph 3) will apply. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, In witness whereof the undertecknat detta undersigned being fully protokoll. authorized thereto have signed the present Pro- tocol. Som skedde i , i tre ex- emplar på engelska, Done at , this ukrainska och svenska språ- fourteenth day of , ken. I händelse av 1995, in the English, skiljaktigheter skall den Ukrainian and Swedish engelska texten äga företräde.languages. In case of divergency the English För text shall prevail. 3 Ärendet och dess beredning samlades företrädare för de tre slaviska republikerna , och i och upplöste formellt . är till ytan något större än och är därmed näst största stat efter . Invånarantalet uppgår till drygt 52 miljoner. spelade en mycket viktig roll i den sovjetiska ekonomin. Den viktigaste näringen har traditionellt varit jordbruket, men har dessutom svarat för en stor del av utvinningen av viktiga mineraler och kol. gjordes stora investeringar i metallurgisk och annan tung industri. Militärindustrin har dominerat näringslivet i flera stora ukrainska industristäder. Dessutom har med sitt gynnsamma geografiska läge spelat en stor roll för sovjetisk sjöfart och handel. Efter självständigheten har det ukrainska näringslivet visat sig lida av allvarlig obalans. Industrin är antingen råvarubaserad eller militärt inriktad. Framför allt saknar en väl etablerad konsumtionsvarutillverkning. Bristen på egna energiresurser har också blivit alltmer påtaglig. har egna kolfyndigheter om än av relativt låg kvalitet men ingen olja och mycket litet gas. viktigaste naturtillgångar är kol, järn, mangan och uran. Den ukrainska industrin domineras av metallurgisk industri och verkstadsindustri. Viktiga exportvaror är maskiner, metaller, livsmedel och kemikalier. Viktiga importvaror är maskiner, olja och gas. finns ett dubbelbeskattningsavtal ingånget med 1981. Bl.a. med hänsyn till Regeringsrättens bedömning i rättsfallet RÅ83 1:87 torde författningarna avseende detta avtal också vara tillämpliga beträffande tills det uttryckligen förordnas att författningarna inte längre skall tillämpas beträffande . Förhandlingar med om ett nytt dubbelbeskattningsavtal ägde rum i 1993. Sistnämnda dag paraferades ett utkast till avtal. Det paraferade utkastet var upprättat på engelska och ukrainska. En svensk text har därefter färdigställts. Utkastet har remitterats till Kammarrätten i och . Remissinstanserna har uttryckt önskemål om att vissa av- talsbestämmelser närmare förklaras i propositionen. Avtalet undertecknades i . Beträffande övriga stater i tidigare kan noteras att nya avtal började tillämpas fr.o.m. avseende de baltiska staterna samt avseende . Det nya ryska avtalet blir tillämpligt fr.o.m. . Vidare har ett avtalsutkast paraferats med . På grund av förslagens beskaffenhet anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagförslaget har därför inte remitterats till Lagrådet. Lagförslaget består dels av paragraferna 1-3, dels av en bilaga som innehåller avtalets svenska och engelska text. Avtalet består förutom av dessa två texter också av en ukrainsk text. Alla tre texterna har samma giltighet, men i händelse av att tvist uppkommer vid tolkningen skall den engelska texten äga företräde. Erfarenheten visar att ett avtal som publiceras i i flera texter kan bli svåröverskådligt. Endast den svenska och engelska texten har därför i detta fall bilagts lagförslaget. Den ukrainska texten kommer att publiceras i internationella överenskommelser (SÖ). I förslaget till lag föreskrivs att avtalet skall gälla som lag här i landet (1 §). Vidare regleras där frågan om avtalets tillämplighet i förhållande till annan skattelag (2 §). Bestämmelsen innebär att beskattning inte kan ske på grund av avtalets regler. Endast om det i annan skattelag såsom kommunalskattelagen (1928:370), KL, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , etc. föreskrivits en skattskyldighet kan beskattning komma i fråga. I 3 § i förslaget föreskrivs att då en här bosatt person uppbär inkomst som enligt avtalet beskattas endast i skall sådan inkomst inte tas med vid taxeringen här, dvs. någon progressionsuppräkning skall då inte ske. har genom progressionsregeln i art. 22 (metodartikeln) punkt 2 b i där angivet fall rätt att höja skatteuttaget på en persons övriga inkomster. avstår emellertid numera regelmässigt från att utnyttja den rätt till progressionsuppräkning som ges i dubbelbeskattningsavtalen. Skälen härtill är flera, bl.a. en minskning av arbetsbördan för skattemyndigheterna och en förenkling av regelsystemet samt att det bortfall av skatt som blir följden av ett avstående från progressionsuppräkning är helt försumbar från statsfinansiell synpunkt. Dessa skäl motiverar ett avstående från progressionsuppräkning även i förhållande till . Enligt art. 27 träder avtalet i kraft efter det att de avtalsslutande staterna underrättat varandra att de åtgärder vidtagits som enligt resp. stats lagstiftning krävs för att avtalet skall träda i kraft. Det är således inte möjligt att nu avgöra avtalet kommer att träda i kraft. I lagförslaget har därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 5 Översiktligt om skattesystemet i En kraftig revidering pågår av skattesystem. På grund härav är det endast möjligt att ge en mycket översiktlig presentation av landets skattelagstiftning. Bolagsskatten beräknas på nettoinkomsten. Skattesatsen är (med några få undantag) proportionell och uppgår till . Utlandsägda bolag och joint , vilka före ansökt om skattelättnader enligt dekret utfärdat , undantas från beskattning från tidpunkten för investeringen. För bolag som skattebefriats enligt nämnda dekret kan skattefriheten utsträckas ytterligare maximalt om de genomför nya investeringar i vissa högprioriterade ekonomiska sektorer (jordbruk, fastighetsproduktion, utvecklande av infrastruktur och kommunikation). I lagtexten specificeras vilka kostnader som är avdragsgilla. Avdrags- möjligheten för vissa kostnader är dock begränsad. Kostnader för t.ex. forskning och utveckling får endast dras av till . Detsamma gäller investeringar i anläggningstillgångar. Löner och räntor på långfristiga lån är inte avdragsgilla vid inkomstbeskattningen av bolag. forward av underskott medges . Arbetsgivarna är skyldiga att betala arbetsgivaravgifter . Dessutom tillkommer för arbetsgivarna ytterligare en arbetsgivaravgift, s.k. "Tjernobyl skatt", på av bruttolönerna. För anställda utgår en avgift på . Arbetsgivaravgifterna är avdragsgilla. Källskatten på ränta, utdelning och royalty som betalas till person i utlandet uppgår till . Fysisk person som är bosatt i är skattskyldig där för all inkomst, oavsett varifrån den härrör. Som bosatt anses den som vistas i i under ett kalenderår. Skattesatsen för fysiska personer är progressiv och ligger i skiktet . Fysiska personer som inte är bosatta i beskattas endast för inkomst som härrör från . Skatten är proportionell och uppgår till . Avtalet med är avvikande från vad som är brukligt såväl till innehåll som form. Ett stort problem med det nuvarande avtalet har varit att detta inte reglerar situationen att ett svenskt moderbolag uppbär utdelning från dotterbolag i det tidigare . Vid avtalets ingående förutsågs inte något behov av sådana regler. Avtalet är också säreget i det avseendet att det saknar en särskild metodartikel som anvisar hur dubbelbeskattning skall undvikas. Vidare används en terminologi som inte är bruklig i internationella förhållanden. Det nya avtalet med är utformat i nära överensstämmelse med modellavtal. Avtalet är också präglat av att är mindre utvecklat än i industriellt hänseende. Således har godkänt regler i avtalet om s.k. matching credit och matching exempt (art. 22 p. 2 d). Detta betyder att i vissa fall godtar avräkning för fiktiv skatt resp. medger skattefrihet för mottagen utdelning trots att normala krav inte har uppfyllts. Art. 1 anger de personer som omfattas av avtalet. Endast person som avtalet tillämpas på är berättigad till de skattelättnader som föreskrivs i avtalet. I enlighet med denna artikel, som överensstämmer med motsvarande artikel i modellavtal, skall avtalet tillämpas på personer som har hemvist i en avtalsslutande stat eller i båda avtalsslutande staterna. För att avtalet skall vara tillämpligt krävs i princip dels att fråga är om sådan person som avses i art. 3 punkt 1 d eller e, dels att denna person i enlighet med bestämmelserna i art. 4 punkt 1 har hemvist i en avtalsslutande stat, dvs. enligt den interna lagstiftningen i en avtalsslutande stat är oinskränkt skattskyldig där på grund av domicil, bosättning, plats för inregistrering, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet. Utan hinder av dessa bestämmelser tillämpas dock t.ex. bestämmelserna om förbud mot diskriminering på medborgarskapsbasis även på person som inte har hemvist i en avtalsslutande stat. Uttrycket "domicil" har och numera infört när avtalen översätts för att markera att begreppet står för en starkare form av anknytning, jfr olika begrepp för skattskyldighet "domicile", "resident" resp. "ordinarily resident for tax purposes". Uttrycket "hemvist" som har använts bör egentligen i detta sammanhang endast användas som en teknisk avtalsterm. Som brukligt är avtalet inte tillämpligt på person som endast är skattskyldig för inkomst från källa i en avtalsslutande stat. Art. 2 punkt 3 upptar de skatter på vilka avtalet är tillämpligt. Av punkt 5 - vilken bestämmelse i princip överensstämmer med modellavtal - framgår att avtalet skall tillämpas på skatter av samma eller i huvudsak likartat slag, som efter undertecknandet av avtalet påförs vid sidan av eller i stället för de i punkt 3 angivna skatterna. Punkt 4 tar sikte på nya skatter som kan komma att införas i . Bestämmelsen har tillkommit för att - med hänsyn till den pågående reformeringen av skattesystem - säkerställa att avtalet kommer att kunna tillämpas även på nya skatter som inte är av "samma eller i huvudsak likartat slag" som de som anges i punkt 3. Art. 3 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Innehållet i artikeln skiljer sig något från innehållet i modellavtal. Definitionen av "internationell trafik" (p. 1 f) har fått en i förhållande till modellavtalet något avvikande utformning med anledning av att hemvistet valts som kriterium vid bestämmandet av vilken stat som skall ha beskattningsrätten till inkomst av internationell trafik, se art. 8 punkt 1. Definitioner förekommer även i andra artiklar t.ex. art. 10, 11 och 12, där den inkomst som behandlas i resp. artikel definieras. När det gäller tolkning av dubbelbeskattningsavtal och då bl.a. den i art. 3 punkt 2 intagna bestämmelsen hänvisas till vad som anförts i propositionerna om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna och mellan och de baltiska staterna (prop. 1989/90:33 s. 42 ff., 1992/93:177 s. 60 f., 1992/93:252 s. 59 f. och 1993/94:7 s. 62 f., se även Handledning för internationell beskattning och /Tyllström, Tolkning av skatteavtal, Skattenytt 1994 s. 646 ff.). Här skall endast framhållas att om traktaträtten tar sikte på att vid tvist mellan parterna om avtalets innebörd tolka parternas, dvs. staternas, avsikt med en bestämmelse i ett visst avtal och inte att reglera förhållandet mellan skattskyldiga och staten. Dubbelbeskattningsavtalen, som blir tillämpliga genom att beslutar att den överenskomna avtalstexten skall gälla som lag här i landet, skall i princip tolkas som annan svensk skattelagstiftning, dvs. enligt sin ordalydelse och med stöd av offentliga förarbeten. Art. 4 innehåller regler som avser att fastställa var en person skall anses ha hemvist vid tillämpningen av avtalet. Artikeln överensstämmer, förutom vad avser bestämmelserna rörande handelsbolag och dödsbon, med motsvarande bestämmelser i modellavtal. Hemvistreglerna i avtalet har inte någon betydelse för var en person skall anses vara bosatt enligt intern skattelagstiftning, utan reglerar endast frågan om hemvist vid tillämpning av avtalet. Det angivna innebär att avtalets hemvistregler saknar relevans bl.a. då det gäller att avgöra huruvida utdelning från svenska bolag skall beläggas med kupongskatt. Utdelning från svenskt bolag till en fysisk person som i skattehänseende anses bosatt i enligt intern svensk skattelagstiftning, men som har hemvist i ett annat land enligt ett dubbelbeskattningsavtal, skall således inte beläggas med kupongskatt. Punkt 2 reglerar dubbel bosättning för fysiska personer, dvs. fall där personen i fråga enligt svenska regler för beskattning anses bosatt i och enligt reglerna för beskattning i anses bosatt i där. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt avtalet. En person som anses bosatt i såväl som enligt resp. stats interna lagstiftning, men som vid tillämpningen av avtalet anses ha hemvist i skall således i fråga om de inkomster till vilka har beskattningsrätten enligt avtalet, vid taxeringen i beskattas enligt de regler som gäller för här bosatta, vilket medför rätt att erhålla t.ex. grundavdrag och allmänna avdrag. Fall av dubbel bosättning för annan person än fysisk person regleras i punkt 3. Art. 5 definierar "fast driftställe". Artikeln överensstämmer i princip med modellavtal. Som brukligt innehåller punkt 2 endast en uppräkning - på intet sätt uttömmande - av exempel, som vart och ett kan utgöra fast driftställe. Dessa exempel bör läsas mot bakgrund av den allmänna definitionen i punkt 1. De uttryck som räknas upp i punkt 2 "plats för företagsledning", "filial", "kontor" osv. bör därför tolkas på sådant sätt att dessa platser för affärsverksamhet utgör fasta driftställen endast om de uppfyller villkoren i punkt 1. Punkt 2 f och g tillkom på initiativ av . Som tidigare angetts skall dessa bestämmelser tolkas mot bakgrund av punkt 1. Punkt 3 föreskriver liksom modellavtal att byggnadsverksamhet etc. utgör fast driftställe endast om verksamheten pågår . Bestämmelsen är dock delvis också utformad med utgångspunkt från FN:s modellavtal. modellavtal omfattar inte explicit monteringsverksamhet eller verksamhet som består av övervakning. I punkt 4 anges vissa aktiviteter som trots att de bedrivs från en stadigvarande plats för affärsverksamhet ändå inte skall anses bedrivna från fast driftställe. I punkt 7 återfinns den allmänt erkända principen att förekomsten av ett dotterbolag inte i och för sig medför att dotterbolaget utgör fast driftställe för sitt moderbolag. I det fall t.ex. att dotterbolaget har och regelmässigt använder fullmakt att ingå avtal i moderbolagets namn utgör emellertid dotterbolaget fast driftställe för sitt moderbolag. Bestämmelserna om "fast driftställe" i svensk lagstiftning finns i punkt 3 av anvisningarna till 53 § KL. För att ett företag i skall kunna beskattas för inkomst av rörelse från fast driftställe i enligt art. 7 i avtalet krävs att sådant driftställe föreligger både enligt bestämmelserna i avtalet och intern svensk skattelagstiftning (jfr 2 § i den föreslagna lagen om dubbel- beskattningsavtal med ). I de flesta fall torde när fast driftställe föreligger enligt avtalets bestämmelser detta också föreligga enligt bestäm- melserna i KL, men avtalet och intern svensk rätt överensstämmer inte i samtliga fall (se vidare under avsnitt 6.4). Art. 6-21 innehåller avtalets regler om fördelning av beskattningsrätten till olika inkomster. Avtalets uppdelning i olika inkomster har endast betydelse för tillämpningen av avtalet och således inte vid bestämmandet av till vilket inkomstslag och vilken förvärvskälla inkomsten skall hänföras enligt svensk intern skattelagstiftning. När beskattningsrätten väl fördelats sker beskattning i enligt svensk lagstiftning. Har rätten att beskatta viss inkomst i inskränkts genom avtal måste denna begränsning iakttas. I de fall en inkomst "får beskattas" i en avtalsslutande stat enligt bestämmelserna i art. 6-21, innebär detta inte att den andra staten fråntagits rätten att beskatta inkomsten. Beskattning får i sådana fall ske även i den andra staten, om det är möjligt enligt dess interna skattelagstiftning, men den dubbelbeskattning som uppkommer måste i sådana fall undanröjas. Hur undanröjande av dubbelbeskattning sker i detta avtal framgår av art. 22. Inkomst av fast egendom får enligt art. 6 beskattas i den stat där egendomen är belägen. Enligt svensk lagstiftning beskattas inkomst som härrör från fastighet i vissa fall som inkomst av näringsverksamhet. Vid tillämpning av avtalet bestäms dock rätten att beskatta inkomst av fastighet med utgångspunkt från art. 6, dvs. den stat i vilken fastigheten är belägen får beskatta inkomsten.