prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — Inom miljöområdet finns det också stor efterfrågan på mer tillgänglig och enhetlig information som underlag för internationella beslut och överenskommelser. Fjärranalys baserad på satellitdata är ett viktigt instrument i sådana sammanhang. Satelliternas möjligheter att bidra med detaljerad lägesbestämd och digital information från stora områden som är direkt anpassad till fortsatt användning i geografiska informationssystem innebär att användningsmöjligheterna är stora inte minst när det gäller internationell miljöövervakning. Det sker också en imponerande internationell aktivitet på jordobservationsområdet. Fram kommer ett 40-tal satelliter utrustade med en eller flera sensorer för studier av land, hav och atmosfär att sändas upp. har en internationellt stark position inom fjärranalys med inriktning mot det markbundna systemet för datamottagning, databearbetning samt uppbyggnad av användaranpassade informationssystem. , , , i samt kommun inledde ett samarbete för att utveckla satellitbaserad miljöövervakning till ett svenskt specialområde. Ett resultat av detta samarbete är miljödatacentret i som har till huvuduppgift att producera och ajourhålla miljödatabaser, utveckla nya databaser i samverkan med olika uppdragsgivare samt att bedriva miljöövervakningsverksamhet. Miljödatacentret har blivit ett s.k. European Topic Center inom EEA som är EU:s miljömyndighet med uppgift att ansvara för uppbyggnad, underhåll och drift av EU:s landtäckningsdatabaser. Centret är avsett att ingå som en väsentlig del av det planerade () i , som delvis avses finansieras genom . Etableringen av Miljödatacentret i , med dess koppling till EEA, ger enligt regeringens bedömning unika möjligheter att spela en ledande roll när det gäller bearbetning av digitala databaser för lägesbestämd miljöinformation. får även en central funktion inom det europeiska informationsnätverket på miljöområdet (EIONET). I sin egenskap av nedtagningsstation för ett stort antal jordresurssatelliter utgör centret också en viktig tillgång för miljöarbetet i ett globalt perspektiv. Anslutningen till ett världsomspännande nät som är under uppbyggnad gör det också möjligt att utnyttja Miljödatacentret för att förse utvecklingsländer med bearbetad miljöinformation. -------------------------------------------------------------------- | En ökad användning av IT i transportsektorn kan påtagligt| | komma att underlätta genomförandet av de trafikpolitiska mål som| | lagt fast, bidra till en effektivare användning av | | infrastrukturen och övriga transportresurser samt höja | | kvaliteten på de tjänster som erbjuds trafikanterna och | | näringslivet. | | har goda förutsättningar att behålla en framskjuten | | position i utvecklingen och användningen av | | transportinformatik. En ökad användning av IT i transportsektorn kan påtagligt komma att underlätta genomförandet av trafikpolitiken, bidra till en effektivare användning av infrastrukturen och övriga transportresurser samt höja kvaliteten på de tjänster som erbjuds trafikanterna och näringslivet. Enligt regeringens bedömning kan därmed åtgärder som påskyndar ianspråktagandet av transportinformatik som en integrerad del av infrastrukturen eller i övrigt främjar IT-användningen i transportsektorn verka tillväxtbefrämjande i flera olika avseenden. Förutom att den nya tekniken ger möjligheter att rationalisera trafiksystemet och därmed minska belastningen på samhällsekonomin skapas också förutsättningar för framväxten av en tjänstemarknad på trafikinformationsområdet som vägen öppnas till ett helt nytt tekniskt-industriellt utvecklingsblock kring bl.a. transportnäringen och elektronikindustrin. Genom att svenska företag, forskare och myndigheter tidigt och i för- hållandevis stor omfattning deltagit i den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivits på europeisk nivå bedöms ligga relativt väl framme på transportinformatikområdet. Regeringen anser att det är betydelsefullt att kan behålla denna position och har därför vidtagit en rad åtgärder för att främja utvecklingen och höja beredskapen för ett successivt införande av den nya tekniken. Svenska forsknings- och utvecklingsinsatser inom väginformatikområdet har samordnats inom ramen för Svenskt RTI-program. Regeringen har budgetproposition avsatt särskilda medel för en fortsättning av detta program och givit i uppdrag att redovisa en plan för hur medlen bör användas. Målsättningen är att den verksamhet som bedrivits inom ramen för Svenskt RTI-program skall kunna fullföljas på ett effektivt sätt, att ett fortsatt svenskt deltagande i den verksamhet som pågår i säkerställs samt att det även framgent skapas goda förutsättningar för ett väl fungerande samarbete mellan olika svenska intressenter. Verksamheten inriktas mot två huvudmål; att ta fram och genomföra ett program för att utveckla tillämpning av och försök med väginformatik samt att ta fram ett programförslag för väginformatik som kan införas i det svenska trafiksystemet fram . Regeringen har vidare förelagt förslag om sektorsansvar inom vägtransportsystemet m.m. (prop. 1995/96:131). Ett viktigt inslag i propositionen är att klargöra roll och ansvar för utvecklingen och ianspråktagande av IT inom hela vägtrafiksektorn. Regeringen har också uppdragit åt att tillsammans med berörda myndigheter inom trafikområdet genomföra vissa åtgärder för att stödja ett effektivt utnyttjande av GPS-teknik för positionsbestämning, mätning m m med hjälp av satelliter. Det är regeringens bedömning att en etablering av GPS- tekniken kommer att ha stor samhällsekonomisk betydelse och i grunden förändra förutsättningarna för alla verksamheter där navigering och positionsbestämning är viktiga inslag. Inte minst på infrastruktur- och transportområdet kommer användningen att bli omfattande. Vidare har regeringen tillsatt Delegationen för transporttelematik (K 1994:08), som skall utreda frågor om IT:s trafikpolitiska konsekvenser och behovet av att utforma ett regelverk kring den nya teknikens användning i trafiken. Delegationen har avgivit delbetänkandet Bättre trafik med väginformatik (SOU 1996:17) med förslag om bl.a. utveckling av en nationell digital vägdatabas och hur en mer aktiv vägtrafikledning bör organiseras. Betänkandet skall remissbehandlas. Regeringen tar dock redan i det följande upp vissa frågor som aktualiseras i betänkandet. En nationell digital vägdatabas -------------------------------------------------------------------- | En nationell digital vägdatabas bör upprättas. Databasen bör | | betraktas som en av samhällets grunddatabaser och vara | | etablerad . | | skall vara huvudman för en nationell digital väg- | | databas. | | ges i uppdrag att i samverkan med , | | och företrädare för skogsnäringen påbörja| | uppbyggnaden av en nationell digital vägdatabas. Databasen | | skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag. En omfattande svensk utredning om väginformatikens samhällsekonomiska effekter - det s.k. - har redovisats. I projektet har en mängd olika IT-tillämpningar för trafikstyrning, bilinformationssystem, kollektivtrafikinformationssystem, vägvisning, betalsystem samt hastighetsanpassning analyserats med avseende bl.a. på systemens effekter, nytta och kostnader. Analyserna visar att många av systemen kan medföra mycket stora effekter i form av minskad restid, minskad miljöbelastning och ökad trafiksäkerhet. De samhällsekonomiska kalkyler som gjorts visar också att flera tillämpningar kan uppvisa en lönsamhet som avsevärt överstiger den genomsnittliga lönsamheten i vägbyggnadsåtgärder. Delegationen för transporttelematik konstaterar i sitt delbetänkande att det underlag som tagits fram visar att olika informationstekniktillämpningar inom framför allt vägtrafikområdet har en mycket stor potential när det gäller att uppnå olika trafikpolitiska mål och att det därför är angeläget att snabbt skapa bättre förutsättningar för att ta den nya tekniken i anspråk. Delegationen har därvid identifierat två insatsområden som är strategiska för ett införande av ny teknik; vägtrafikledning och en digital vägdatabas. Delegationen konstaterar således att tillgången till en nationell digital vägdatabas är en viktig förutsättning för många väginformatiktillämpningar men att det också finns många andra områden där en digital vägdatabas skulle vara ytterst värdefull. Uppbyggnad av digitala vägdatabaser pågår på många håll utomlands och enligt delegationens uppfattning kan avsaknaden av en nationell digital vägdatabas i till stor del hänföras till att det rått oklarhet om vem som bör ansvara för uppbyggnaden och förvaltningen av databasen. En nationell digital vägdatabas anses ha mycket vidsträckta använd- ningsområden, bl.a. som planerings- och beslutsstöd inom en lång rad verk- samheter, för vägtrafikledning, transportledning, lokalisering av fordon och gods, ruttplanering, navigering och vägvisning. Tillgång till digitala väg- och trafikdata bedöms därmed komma att få stor betydelse för industrin, skogsbruket, transportbranschen, kollektivtrafiken, kommunerna, , , , polisen, räddningstjänsten, bilindustrin, olika aktörer inom miljöområdet, turism och serviceverksamheter, massmedier, forskning och utbildning. En vägdatabas utgör också en nödvändig del av den grundläggande landskapsinformationen. Betydelsen av tillkomsten av en digital vägdatabas har särskilt understrukits av skogsnäringen och fordonsindustrin. Enligt delegationen har olika kommersiella aktörer långt framskridna planer på att bygga upp digitala vägdatabaser inom vissa delar av landet och med inrikning på att databaserna skall utgöra ett stöd för de navigationssystem som utvecklas inom fordons- och elektronikindustrin. Vidare pågår uppbyggnad av digitala vägdatabaser inom vissa kommuner. Enligt delegationens uppfattning talar emellertid karaktären av grunddatabas, den önskvärda omfattningen i geografiskt och innehållsmässigt avseende, vidden av användningsområden och samordnings- fördelarna för att en digital vägdabas bör byggas upp på ett enhetligt sätt med nationell täckning och under offentligt huvudmannaskap. Delegationen föreslår mot denna bakgrund att en nationell digital vägdatabas etableras, att databasen bör omfatta det statliga och kommunala vägnätet samt i viss utsträckning även skogsbilvägnätet och att databasen bör byggas upp skyndsamt för att undvika ytterligare förseningar i utvecklingen av olika tillämpningar av väginformatik. Enligt delegationen kan två principiellt olika synsätt anläggas på frågan om huvudmannaskapet för en nationell digital vägdatabas. Vägbeskrivande data kan ses som ett viktigt medel att uppfylla de trafikpolitiska målen. Med utgångspunkt i detta synsätt bör det ingå i sektorsansvar för vägtrafiken att dessa data tillhandahålls. Basala vägbeskrivande data kan emellertid även ses som ingående i den grundläggande landskapsinformation som skall tillhandahålla i sin myndighetsroll. Delegationen finner i sin analys att övervägande skäl talar för att vägdatabasens trafikpolitiska betydelse när det gäller framkomlighet, trafiksäkerhet och miljö bör vara avgörande för valet av huvudman och föreslår således att bör ges denna uppgift. betonas dock att i denna roll måste ha ett mycket nära samarbete med övriga intressenter, bland vilka , kommunerna, skogsnäringens företrädare och är särskilt framträdande. Delegationen har uppskattat att uppbyggnaden av en nationell digital vägdatabas kräver en investering på fördelad . Driftskostnaderna för databasen beräknas uppgå till . Kostnaderna för att etablera och driva vägdatabasen beräknas dock väl uppvägas av rationaliseringsvinster i olika verksamheter, vartill även kommer att databasen kan förväntas generera betydande intäkter. Enbart för skogsnäringens och övriga näringslivets godstransporter har tillgången till en nationell digital vägdatabas beräknats möjliggöra rationaliseringsvinster på ca . Regeringen anser att investeringarna i uppbyggnaden av en nationell digital vägdatabas liksom eventuella driftsunderskott skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag. Ansvaret för dataleveranser och à jourhållning bör dock ligga på respektive väghållare (dvs. , kommunerna och skogsnäringen) och ansvariga myndigheter (bl.a. , och ). Regeringen delar delegationens uppfattning att en nationell digital vägdatabas bör upprättas möjligt. Enligt regeringens uppfattning bör en sådan databas räknas som en del av samhällets grunddatabaser. Med hänsyn till att det är angeläget att undvika ytterligare dubbelinvesteringar på området och att ge olika aktörer stabila planeringsförutsättningar bör målet vara att en rikstäckande databas skall vara etablerad . Regeringen anser också att övervägande skäl talar för att bör vara huvudman för en nationell digital vägdatabas. Regeringen avser därför att omgående ge i uppdrag att i samverkan med , och företrädare för skogsnäringen påbörja uppbyggnaden av en nationell digital vägdatabas. Uppbyggnaden av den nationella digitala vägdatabasen bör ske med utgångspunkt i det underlagsmaterial som tagits fram inom ramen för Transporttelematikdelegationens arbete och enligt de riktlinjer som delegationen föreslagit. I uppdraget till bör ingå att utarbeta en plan för uppbyggnaden av en nationell digital vägdatabas vad avser bl.a. ingående vägnät och de attribut som skall knytas till vägnätet, att lägga fast innehåll, definitioner och kvalitetskrav för databasen, att analysera och lägga fast den närmare systemutformningen, utforma rutiner och tekniker för datainsamling, utforma ajourhållningsrutiner samt att lägga fast driftsorganisationen för vägdatabasen. Enligt regeringens uppfattning är det därvid av särskild betydelse att säkerställa att databasen blir rikstäckande och att ingående data uppfyller mycket höga aktualitets- och kvalitetskrav. Det är också viktigt att ingående data tillhandahålls på sådana villkor att en vidsträckt användning av informationen främjas. -------------------------------------------------------------------- | Regeringen gör bedömningen att vägtrafikledning kommer att bli en| | allt viktigare funktion i det framtida vägtrafiksystemet och | | bilda basen för många IT-tillämpningar. | | För att främja utvecklingen av IT inom vägtrafikområdet bör orga-| | nisationen av vägtrafikledningen ges en fastare form och sam- | | verkansformer och ansvarsförhållanden mellan olika berörda | | myndigheter och organisationer preciseras. Delegationen för transporttelematik framhåller att tillgången till allt mera avancerade IT-tillämpningar kommer att ge nya möjligheter att påverka trafik- förhållandena men att en effektiv användning av den nya tekniken inte kommer att kunna uppnås utan en ändamålsenlig organisation och en klar ansvarsfördelning mellan olika aktörer. Delegationen betonar särskilt att vägtrafikledningens utveckling i hög grad kommer att vara beroende av vilka organisatoriska förutsättningar som verksamheten ges. Enligt delegationen bör vägtrafikledningens huvudsakliga uppgifter vara att: - samordna åtgärder för säkerställande av vägen, - säkerställa att väg- och trafikinformation finns tillgänglig, - informera trafikanterna om väg- och trafiksituationen samt - styra och leda trafiken. Den tekniska infrastrukturen som erfordras för vägtrafikledning kan bestå av: - databaser för informationslagring, - tekniska stödsystem för operativa samband och beslut, - telematiksystem för datafångst från detektorer, mätutrustning m.m., - system för insamling av information från trafikanter och andra intressenter, - telematiksystem för spridning av information till trafikanter m.fl., - system för bearbetning av information, - system för statistik, planering, simulering och prognoser. Mot bakgrund av en analys av förutsättningar och behov i olika delar av landet föreslår delegationen att en vägtrafikledningsfunktion organiseras på tre olika nivåer; dels i en funktion för övergripande nationell vägtrafikledning, dels i en regionalt organiserad vägtrafikledning för det nationella vägnätet, dels i särskilda vägtrafikledningsorganisationer för de tre storstadsområdena. föreslås bli huvudman för den övergripande nationella vägtrafikledningen och för vägtrafikledningen på det nationella vägnätet. Mot bakgrund av den komplicerade trafiksituationen, det stora antalet väghållare som berörs och trafikens starka samband med olika omgivningsfaktorer som gör det angeläget att åstadkomma ett demokratiskt inflytande över verksamheten anser delegationen att och berörda kommuner bör ta ett gemensamt ansvar för vägtrafikledningen i storstadsregionerna. Delegationen anser att vägtrafikledningen kostnadsfritt skall tillhandahålla trafikanter och andra aktörer i trafiksystemet basinformation om den aktuella väg- och trafiksituationen. Vidare anser delegationen att den som svarar för vägtrafikledningen måste samverka med ett flertal andra aktörer i trafik- systemet. De som berörs är bl.a. väghållarna, polisen, räddningstjänsten, SOS Alarm, bärgningsföretag, trafikhuvudmän, trafik- och transportföretag, trafikanter och informatörer (t ex radio och TV). Delegationens betänkande kommer som nämnts att remissbehandlas. När det gäller ett ställningstagande till delegationens principförslag om organisationen av en framtida vägtrafikledning anser regeringen därför att remissutfallet bör avvaktas. Regeringen gör dock redan nu bedömningen att vägtrafikledning kommer att bli en allt viktigare funktion i det framtida vägtrafiksystemet och bilda basen för många IT-tillämpningar i trafiken. För att främja utvecklingen av IT inom vägtrafikområdet bör därför organisationen av vägtrafikledningen möjligt ges en fastare form. Samverkansformer och ansvarsförhållanden mellan olika berörda myndigheter och organisationer bör därvid preciseras. -------------------------------------------------------------------- | Omregleringen av elmarknaden hade inte varit möjlig utan de | | senaste årens utveckling inom IT-området. Den har bl.a. skapat | | effektiva och billiga lösningar för insamling, överföring och | | bearbetning av mätvärden. Utvecklingen på detta område bör nu | | drivas framåt ytterligare. | | Utbyggnaden av ett optofibernät för informationsöverföring i det| | svenska s.k. storkraftnätet ger även möjligheter till överföring av| | information till externa intressenter. | | Teknikutveckling för att överföra information i kraftledningar | | samt för styrning och reglering av energianvändningen i bl.a. | | anläggningar och processer inom olika samhällssektorer pågår. | | Om de lösningar som utvecklas bedöms som effektiva och kon- | | kurrenskraftiga bör staten verka för att underlätta utvecklingen| | och införandet. | | Utveckling av system och programvara på enerigområdet skapar | | också förutsättningar för export. Omreglering av elmarknaden syftar till att öka elanvändarnas valfrihet och skapa incitament till effektivisering inom elsektorn. Därmed skapas förutsättningar för en kostnadseffektiv elförsörjning till stabila och rimliga elpriser. Omregleringen innebär att försäljningen av el utsätts för konkurrens medan nätverksamheten även fortsättningsvis skall ske i monopol. Elkunderna skall ha full frihet att välja elleverantör. Näten skall vara öppna. I och med omregleringen skapas ett helt nytt system för handel och leveranser av el, som ställer betydligt större krav på mätning och rapportering av produktion, överföring och förbrukning av el. Bl.a. måste tidsupplösningen och möjligheterna att identifiera enskilda punkter i elsystemet öka. Detta ställer krav på förmåga att hantera ett betydligt större antal mätvärden . Kundernas elförbrukning måste t.ex. kunna mätas på timbasis. Omregleringen hade inte varit möjlig utan de senaste årens utveckling inom IT- området. Den har skapat effektiva och billiga lösningar för insamling, överföring och bearbetning av mätvärden. Elreformen har skapat incitament för svenska företag inom IT-området att utveckla nya typer av elmätare. Utvecklingen på detta område bör nu drivas framåt ytterligare. För att även de små elkunderna fritt skall kunna välja elleverantör måste elmätarna bli billigare. Regeringen har därför givit i uppdrag att tillsammans med verka för att det kommer fram billiga mätare. Här har IT ett givet tillämpningsområde. Elreformen innebär vidare att samordningen och samarbetet mellan de stora kraftbolagen i produktionsfrågor upphör. I stället skall optimering av produktionen ske på den öppna elmarknaden. En gemensam elektronisk handelsplats för el skapas i de nordiska länderna för detta ändamål. Att produktionsoptimeringen kan ske på en marknad är möjligt genom utvecklingen av avancerade beräkningsprogram inom IT-området och IT-baserade kommunikationslösningar. Utveckling av elekroniska, datorbaserade handelssystem för el är nästa steg i denna utveckling. Det finns inom detta område väl fungerande systemlösningar, som har tagits fram av bl.a. svenska företag. Systemen kan dock utvecklas ytterligare. bör de erfarenheter som görs inom området kunna utnyttjas för exportinriktad systemutveckling. Elreformen utgör sammantaget ett exempel på ett område där IT-utvecklingen gjort det möjligt att, på statens initiativ, söka nya effektivare lösningar som statens agerande drivit på utvecklingen av nya IT-tillämpningar. pågår utbyggnad av ett optofibernät för informationsöverföring i det svenska s.k. storkraftnätet. förvaltar storkraftnätet för statens räkning. Optofibernätet skall användas dels för överföring av driftsdata inom elsystemet dels för överföring av information till externa intressenter. Endast en mindre del av nätet utnyttjas för driften av elsystemet. Därmed finns betydande möjligheter för externa intressenter att utnyttja nätet. Överföring av information i ledningsnätet för kraftöverföring utvecklas teknik för att överföra information i kraftledningar. Mot bakgrund av att elnätet har en mycket god täckning kan detta vara en möjlighet att öka tillgängligheten till snabba överföringssystem i hela samhället. Om denna teknik bedöms som en effektiv och konkurrenskraftig möjlighet för att skapa system för informationsöverföring och kommunikation bör staten verka för att underlätta dess utveckling och införande. I detta sammanhang bör även undersökas i vad mån sådana system kan medverka till att sänka kostnaderna för mätning och rapportering på den nya elmarknaden. Utveckling av styr- och reglersystem för energianvändning IT-utvecklingen bör även medverka till förbättringar och prissänkningar på olika styr- och reglersystem, t.ex. för styrning och reglering av energianvändningen i anläggningar och processer inom olika samhällssektorer. finns liknande system hos vissa, huvudsakligen större energiförbrukare. Dessa bör kunna utvecklas ytterligare för att dels anpassas till andra användargruppers behov dels göras billigare och enklare. Om dessa system bedöms kunna bidra till en minskad energiförbrukning på ett effektiv och konkurrenskraftigt sätt bör staten stödja dess utveckling och införande. Utveckling av system och programvara på detta område skapar också förutsättningar för export. 5.4.9 Statistikförsörjningen på IT-området -------------------------------------------------------------------- | Statistiken behöver utvecklas och göras mer ändamålsenlig i syfte| | att belysa utvecklingen på IT-området. Ett samlat program för | | statistik på IT-området skall utformas. budgetproposition konstaterade regeringen att statistiken inom telekommunikations- och informationsteknikområdet har stora brister. Regeringen ansåg att uppbyggnaden av en mer tillförlitlig och heltäckande statistik om telekommunikationer och därtill knuten IT borde forceras. () har därefter tillförts för detta ändamål. Även har tagit initiativ för att förbättra statistikunderlaget på IT-området. Men fortfarande saknas en heltäckande och kontinuerlig statistik på detta område. Ett arbete har inletts i syfte att föreslå hur ett samlat program för statistik över IT-användning bör utformas. I detta arbete deltar samt SCB och .