prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — Under utgiftsområdet har dessutom beräknats utgifter för en förbättrad studiefinansiering för vuxenstuderande med från och med . Utgiftsökningarna har beräknats till ca , ca 7 mil-jarder kronor samt ca . Regeringen kommer senare också att föreslå att de tillfälliga insatser inom utbildningsområdet som genomförts av konjunkturskäl skall upphöra. Dessa tillfälliga insatser beräknas ersättas med de varaktiga insatserna inom utbildningsområdet . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 16:Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsendet, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning samt universitetsforskning. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca . För att fullfölja det besparingsprogram som redovisades i budgetpropositionen (1994/95:100 bil.9) och som sträcker sig fram till och med har besparingar gjorts om sammanlagt för och ytterligare 1998. Merparten av besparingarna avser besparingar inom verksamhetsområdet och högskolor m.m. samt verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser. Övriga besparingar avser området Skolväsendet. Regeringen har i beräkningarna för den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar skall göras. Besparingarna uppgår till sammanlagt och och avser i huvudsak forskning samt i viss ut-sträckning fortbildning inom skolväsendet. Ambitionen är att huvuddelen av dessa besparingar skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. Regeringen avser vidare att föreslå att omfattande utbild- ningssatsningar inom utbildningsväsendet genomförs 1999. Förslagen kommer att omfatta vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning samt högskoleutbildning. Alla tänkbara utbildnings-anordnare från skolväsendet till universitet och högskolor skall aktiveras för att åstadkomma en så god utbildningssituation som möjligt för den enskilde individen. För att tillgodose skiftande behov och förutsättningar krävs ett utvecklat samarbete mellan individen, arbetsförmedlingen och olika lokala aktörer - studieförbund, arbetsmarknadens parter, folkrörelser och kommuner. Beräkningen av utgifterna för 1997-1999 baseras på att ca 90 000 platser tillskapas på gymnasienivå i den kommunala vuxenutbildningen. Inom den ramen har insatser bl.a. beräknats för basårsutbildning som leder till behörighet för studier i högskolan inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområden. Beräkningarna har också baserats på att försöksverksamheten med den s.k. kvalificerade yrkesutbildningen utvidgas till att omfatta ytterligare ca 3 000 platser . Inom högskolan har beräknats att 15 000 nya platser skapas från och med och att ytterligare 10 000 platser skapas . Då beräknas 30 000 nya högskoleplatser totalt ha skapats. De tillfälliga insatser inom utbildningsområdet som genomförts av konjunkturskäl avses upphöra . Dessa tillfälliga insatser ersätts med de ovan redovisade varaktiga insatserna inom utbildningsområdet . När det gäller övergripande frågor inom forskningsområdet återkommer regeringen till i en forskningspolitisk proposition som avser budgetåren 1997-1999. I det sammanhanget kan omfördelningar mellan olika utgiftsområden behöva prövas. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 17:Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, exkl. presstöd och vissa andra mass- mediefrågor, dvs. frågor om arkiv, museer, kulturmiljövård, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, litteratur, tidskrifter, bildkonst, konsthantverk, hemslöjd och film samt den samiska kulturen. Till utgiftsområdet hör också folkbildningen. Dessa utgifter innefattar statsbidrag till folkhögskolorna och studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildning samt för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Utgiftsområdet omfattar även stöd till trossamfund, ungdomsfrågor, folkrörelse- och idrottsfrågor samt restaureringsarbeten vid de kungliga slotten m.m. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca , varav hänför sig till kulturområdet och till folkbildningen. Förslaget till ram för utgiftsområdet grundar sig på tidigare fattade beslut om besparingar på statlig konsumtion. Vidare har en ytterligare besparing på beräknats för folkbildningen och sammanlagt för idrotts- och ungdomsfrågor. Å andra sidan ges folkbildningen ökade möjligheter genom den utbildningssatsning regeringen nämnt i det föregående. För har en engångsbesparing gjorts inom område med . Den ekonomiska ramen medger vissa satsningar inom kulturområdet. Dessa kommer att presenteras i propositionen om den framtida kulturpolitiken, som kommer att läggas fram . Därvid kommer särskild vikt att läggas vid frågor om konstnärernas villkor, barn- och ungdomskultur samt kultur i hela landet. I underlaget till beräknad ram ingår 10 000 nya platser på folkhögskolorna inom ramen för de omfattande utbildningssatsningar som regeringen senare kommer att föreslå. De tillfälliga insatser i form av platser inom folkhögskolorna som har genomförts skall sålunda ersättas av varaktiga insatser. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 18:Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för räntebidrag, bostadsbidrag, garantiverksamhet samt länsstyrelserna. Det utgiftsmässigt största sakanslaget är anslaget för räntebidrag m.m. De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfinansiella utfallet på detta anslag är räntenivån och den allmänna ekonomiska utvecklingen. Reglerna för räntebidrag har en direkt koppling till marknadsräntan på bostadsobligationer. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till 40 mil-jarder kronor, varav utgifterna för räntebidragen uppgår till ca . De minskade utgifterna för utgiftsområdet över beror främst på sjunkande räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt regler eller äldre. Samhällets kostnader för bostadsbidrag har ökat kraftigt . Den allmänna ekonomiska utvecklingen med hög arbetslöshet, höga räntor och därmed höga boendekostnader har tillsammans med regelförändringar och ökad ansökningsfrekvens haft stor betydelse. Kraftfulla åtgärder har föreslagits från regeringen (prop. 1995/96:186) för att bryta kostnadsökningen. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar görs inom utgiftsområdet bl.a. på länsstyrelserna. Besparingarna totalt inom utgiftsområdet uppgår till och till . Prioriterade frågor inom området är utformningen av stödet till bo- stadsproduktionen, utvecklingen av byggkostnaderna, förbättrad kvalitet och till-gänglighet i fråga om geografisk information samt kostnadseffektivitet i processen för fastighetsbildning. När det gäller stödet till den fortsatta produktionen av bostäder kommer förändringar att aktualiseras i samband med att den bostadspolitiska utredningen lämnar sitt slutbetänkande . Utredningen skall utforma sina förslag med utgångspunkt i att statens ekonomiska insatser måste begränsas och att statens möjligheter att styra utgifterna behöver förbättras. Fördelningen mellan generellt, riktat och behovsprövat stöd skall övervägas. Byggkostnaderna har fortsatt att öka och i en takt som väsentligt överstiger prisutvecklingen inom andra områden. Behovet av förbättrad konkurrens och produktivitet inom byggsektorn kommer därför att ägnas stor uppmärksamhet. För att stärka statens geotekniska instituts ansvar för forskning och utveckling inom infrastrukturområdet har överförts från utgiftsområde 22. (1987:10) är föremål för en fortsatt översyn inom ramen för plan- och byggutredningen. I utredningens uppdrag ingår också att se över lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar. Inom lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten pågår ett omfattande förnyelsearbete vad gäller bl.a. fastighetsbildningsprocessen och en effektiv försörjning av grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. Regeringen har i prop. 1995/96:38 föreslagit att och läggs samman till län. Som en följd härav beräknas besparingar kunna göras genom att berörda länsstyrelser förs samman till en länsstyrelse. När det gäller den framtida länsindelningen i har regeringen tillkallat en särskild utredare för att dels se över den geografiska utformningen, dels beskriva en länsstyrelseorganisation i ett nytt väst-svenskt län. Regionberedningens betänkande (SOU 1995:27) om bl.a. ansvarsfördelningen på den regionala nivån är föremål för beredning i . Regeringen planerar att återkomma i denna fråga till . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 19:Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar regionalpolitik. Detta sakområde brukar benämnas den "lilla" regionalpolitiken. Med den stora regionalpolitiken avses sakområden inom andra samhällssektorer. Utvecklingen inom dessa andra samhällssektorer är sammantaget mer betydelsefull än den lilla regionalpolitiken. Utgiftsområdet omfattar främst olika former av företagsstöd samt medel som länsstyrelserna förfogar över för en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca . har verksamheten inom utgiftsområdet påverkats av förberedelser för att ta del av återflödet av medel från . Det sammanlagda återflödet av medel för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas komma att uppgå till ca . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar skall göras på företagsstöd i form av driftstöd som lämnas i vissa regionalpolitiska stödområden. Besparingarna uppgår till . Att besparingen sker på driftstöd motiveras främst av att dessa stödformer är de som är minst inriktade på att skapa ekonomisk tillväxt, vilket är en av regeringen prioriterad målsättning. Vissa av dessa stödformer bedöms också eventuellt inte överensstämma med Europeiska gemenskapernas statsstödsregler. Denna besparing är enligt regeringens bedömning möjlig utan att försämra möjligheterna att uppnå de regionalpolitiska målen. De övergripande målen för regionalpolitiken är uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela landet. De regionala obalanserna tenderar att öka. En balanserad regional utveckling är en förutsättning för att den tillväxtorienterade politik som regeringen driver skall bli framgångsrik. kommer regeringen att ta ställning till de förslag som den pågående väntas lägga fram . Kommittén ser över olika former av företagsstöd inom närings-, arbets-marknads- och regionalpolitiken. Som tidigare nämnts har utvecklingen inom många samhällssektorer stor betydelse för den regionala utvecklingen. Regeringen tillsatte en särskild utredare som skall kartlägga de regionala konsekvenserna av avregleringar inom olika statliga sektorer. Regeringen beräknar ta ställning till resultatet av utredarens arbete. Utgifterna inom området påverkas främst av den ekonomiska konjunkturens utveckling. En uppåtgående konjunktur innebär t.ex. en ökad investeringsvilja hos företagen som i sin tur ökar efterfrågan på företagsstöd.Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och till . Utgiftsområde 20:Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöforskning, avfallsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , , och . De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår 1996 till ca , varav ca för miljövård och 0,2 mil- jarder kronor för strålskydd och kärnsäkerhet. har beslutat om besparingar inom utgiftsområdet om sammanlagt . beslut innebär vidare att därutöver skall sparas och ytterligare . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar utöver de tidigare beslutade görs inom utgiftsområdet. Dessa besparingar uppgår till . Vidare bortfaller resterande medel från energiskatteöverenskommelsen, . Ambitionen är att vissa besparingar skall kunna kompenseras genom medel från miljöforskning (MISTRA). Målet med miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktig god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Regeringen har som ambition att skall bli ledande i med att systematiskt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. En inriktning är att utveckla till att bli en symbol för en framgångsrik miljöpolitik. Prioriterade områden i regeringens miljöarbete är: ett grönare näringsliv (inkl. kretslopp/avfall, kemikalier och trafik), Österjön/, naturvård och miljöpolitiska styrmedel. Insatserna för ett mer miljöanpassat näringsliv bör fortsätta. Företagens miljöanpassning kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. En viktig uppgift är att driva på miljöarbetet inom olika sektorer. Sektorsansvaret för miljöfrågorna måste öka. Förslag om en miljöbalk avses lämnas till med ikraftträdande . Förslaget syftar till en samordnad och skärpt miljölagstiftning och kan leda till ändringar i miljövårdens organisation. Regeringen avser att förelägga förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål i en samlad miljöproposition . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar anslag för energiforskning och energiteknisk utveckling inklusive bioenergiforskning samt stöd till upphandling av energieffektiv teknik. Inom ramen energipolitiska program för ny energiteknik, som avslutas under innevarande år, stöds genom bidrag, investeringar i vindkraftverk, solvärmeanläggningar och biobränsleeldade kraftvärmeverk. Verksamheten bedrivs i huvudsak inom (). Viss verksamhet bedrivs inom och för byggnadsforskning. Utgiftsområdet omfattar också verksamheten inom . har till uppgift att förvalta statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer. Statens oljelagers verksamhet kommer att avvecklas . De totala utgifterna 1996 uppgår till ca . svenska kraftnäts verksamhet återfinns inom utgiftsområdet. Verket driver och förvaltar det svenska storkraftnätet för el. Den parlamentariskt sammansatta överlämnade sitt slutbetänkande (Omställning av energisystemet SOU 1995:139). Regeringen avser att återkomma till med en proposition om energipolitiska riktlinjer m.m. . Preliminärt uppgår ramen för till , för till och för till . Ramen kan komma att påverkas av beslut i den energipolitiska propositionen . Åtgärder som beslutas i den energipolitiska propositionen förutsätts vara statsfinansiellt neutrala. Utgiftsområdet omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer samt forskning. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till varav utgifterna för vägar och järnvägar utgör ca . har riksdag och regering beslutat om mycket omfattande ökningar av anslagen främst till investeringar i vägar och järnvägar. Riksdagsbeslutet , om ökade anslag till utbyggnad av infrastrukturen som ett medel för att skapa ekonomisk tillväxt, lade grunden till de nu pågående satsningarna på investeringar i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar. beslutade om långsiktiga investeringsplaner för vägar och järnvägar för . Beslutet omfattade även en ytterligare ökning av de ekonomiska ramarna för infrastrukturinvesteringarna. Därtill skall räknas de järnvägs- och väginvesteringar som finansieras genom avgifter på trafiken. beslut om besparingar på kommunikationsområdet fram innebär en senareläggning av infrastrukturutbyggnaden. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar görs inom utgiftsområdet. Besparingarna uppgår till samt ytterligare . Dessutom kommer utgifter inom utgiftsområdet om som planerats att senareläggas till år 2000-2001. Av dessa medel återläggs och . Underhållet av infrastrukturen är eftersatt. Det omfattande investeringsprogrammet som pågår kommer att ytterligare öka kraven på underhållsinsatser. Regeringen avser återkomma till med förslag till åtgärder för drift och underhåll i ett långsiktigt perspektiv och inom ramen för befintliga resurser. Underhållsfrågorna kommer att övervägas i samband med revideringen av de långsiktiga investeringsplanerna 1996-97. Förslag till nytt kommunikationspolitiskt beslut utarbetas till 1998. Förslaget till nytt kommunikationspolitiskt beslut syftar bl.a. till att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem i ett europeiskt perspektiv. En ny kommunikationspolitik inbegriper vidare åtgärder för att främja användningen av informationsteknik. kommer regeringen att lämna förslag till om den framtida sjöfartspolitiken, bl.a. om rederistödet. Uppföljning och översyn inom postområdet kan komma att påverka resursfördelningen . Även en översyn av teleområdet pågår. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 23:Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar utgifter inom ramen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik, den gemensamma fiskepolitiken samt nationellt beslutade åtgärder inom dessa näringar. Vidare redovisas utgifter för växtskydd, djurskydd och djurhälsovård samt livsmedelskontroll. Utgiftsområdet innefattar också anslag till högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. Vidare ingår anslag till , skogsbruk och rennäringen. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till . Den dominerande delen av utgifterna är förknippade med EG:s gemensamma jordbrukspolitik. Mer än hälften av utgifterna är en följd av obligatoriska åtgärder som i sin helhet finansieras från EG:s gemensamma budget (). Även de av EG delfinansierade stöd- och ersättningssystemen, bl.a. miljöersättningar och stöd till s.k. mindre gynnade områden, utgör en väsentlig andel av utgiftsområdet. För de olika strukturprogrammen har femåriga planer fastställts avseende . Av planerna framgår vilka resurser som skall avsättas nationellt respektive från . Det gällande femåriga obligatoriska miljöersättningsprogrammet baseras på bidragsbeslut med en femårig giltighetstid. kommer samtliga utgifter som härrör års omställningsbeslut rörande livsmedelssektorn att ha upphört. kommer utvecklingen inom utgiftsområdet i stort sett helt att styras av utvecklingen av de anslag som har sin utgångspunkt i och förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken som kan komma att äga rum. I flera fall är anslagsbelastningen till viss del beroende av den svenska kronans utveckling. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått ifrån att nettobesparingar på totalt skall genomföras inom utgiftsområdet, varav skall tas ut . Besparingar kommer bl.a. ske genom avveckling av stödet till företagshälsovård inom jordbruksområdet och minskade medel för beredskapslagring av livsmedel. Därutöver tillkommer en avveckling av avbytarverksamheten. Verksam-heten i glesbygd och jourverksamheten kommer dock att upprätthållas. Vidare har regeringen vid sin beräkning av ramen för utgiftsområdet tagit hänsyn till ett förväntat ökat återflöde från EG-budgeten vilket inte påverkar statsbudgetens saldo, men väl belastningen på berörda anslag och därmed utgiftsområdesramen. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar verksamheterna näringspolitik, teknologisk infrastruktur, marknads- och konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, konsumentfrågor, kooperativ utveckling samt exportfrämjande. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till . fattade beslut om regeringens forskningspolitik för åren 1993/94-1995/96. Beslutet innebar bl.a. en förstärkning av informa- tionsteknologisk FoU samt en inledande satsning på uppbyggandet av ett antal s.k. kompetenscentra vid högskolor. och dess regionala dotterbolag tillskapades 1994 med uppgifter inom främst rådgivning och finansiering för små och medelstora företag. Efter riksdagsbeslut bildades Delegationen för utländska investeringar i samt en ny myndighet och ett halvstatligt bolag på turistområdet. Som ett led i konsumentpolitiken har regeringen till överlämnat skrivelse 1995/96:181 Konsumentpolitik i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet. Under den fortsatta mandatperioden kommer småföretagens betydelse som skapare av sysselsättning m.m. att uppmärksammas i högre grad. Inom det konkurrensfrämjande området kan anslagsbehovet komma att påverkas av bl.a. den pågående uppföljningen av konkurrenslagen. Den av regeringen tillsatta utredningen om statens roll för att främja utvecklingen av den svenska gruvnäringen kommer att utgöra ett viktigt underlag för delar av den fortsatta näringspolitiken. kommer regeringen att till överlämna en forskningspolitisk proposition avseende budgetåren 1997-1999. I det sammanhanget kan omfördelningar mellan olika utgiftsområden behöva prövas. Regeringen avser, i enlighet med vad som angivits i regeringsförklaringen, att i den forskningpolitiska propositionen bl.a. stärka den tvärvetenskap-liga och tillämpade forskningen. Förutom tidigare besparingsåtaganden har varaktiga besparingar beräknats på forskningsanslagen uppgående till och ytterligare . Ambitionen är att huvuddelen av dessa besparingar skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. Den slutliga fördelningen av dessa besparingar på statsbudgetens anslag kommer att avgöras i beredningen inför forskningspropositionen, då storleken på de medel som allokeras till detta utgiftsområde fastställs. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 25:Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner består av anslagen Generellt statsbidrag till kommuner, Generellt statsbidrag till landsting, Särskilda insatser för vissa kommuner och landsting, samt Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. De generella statsbidragen till kommuner och landsting samt anslaget för särskilda insatser uppgår till 57,2 mil-jarder kronor. Utjämningsbidraget uppgår till och motsvaras av en lika hög utjämningsavgift för kommuner och landsting som bokförs på statsbudgetens inkomstsida. De totala utgifterna inom utgiftsområdet uppgår till . Statens styrning av kommunsektorn sker genom lagstiftning och statsbidrag. Dessutom sker en påverkan genom att staten anger riktlinjer för det skattefinansierade utrymmet. Regeringen bedömer det av konstitutionella skäl inte som möjligt att direkt styra den kommunala utgiftsnivån. I stället bör detta ske indirekt genom restriktioner för de kommunala inkomsterna. Regeringen aviserar i denna proposition ett förslag om vissa sanktioner vid skattehöjningar med innebörden att statsbidragen till kommuner och landsting minskas vid ett ökat skatteuttag. Anslagen till kommunsektorn fastställs av och grundas på en bedömning av det skattefinansierade utrymmet. Det finns således ingen automatik i beräkningen av statsbidragen till kommunsektorn.