prop · GJ0310D2 · 1996-01-01 00:00:00 — Förvaltningsberättelsen skall enligt artikel 46.2 även upplysa om a) viktiga händelser som har inträffat efter räkenskapsårets slut, b) bolagets förväntade framtida utveckling, c) verksamhet inom forskning och utveckling, d) den information om förvärv av egna aktier som föreskrivits i artikel 22.2 i direktiv /91/EEG, e) förekomsten av filialer till bolaget. Enligt artikel 1.1 i direktiv (86/635/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (bankredovisnings- direktivet) skall artikel 46 i det fjärde direktivet gälla för kreditinstitut. Skälen för regeringens förslag: De skäl som anförts i avsnitt 13 i del 2 är av betydelse även för förvaltningsberättelsen i kreditinstitut och vär- depappersbolag. Detta innebär följande. Den nya lagstiftningens bestämmelser om förvaltningsberättelsens innehåll bör utformas i nära anslutning till de bestämmelser om förvaltningsberättelsens innehåll som finns i gällande rätt. Vissa avvikelser måste dock föreskrivas med hänsyn till direktiven. I lagstiftningen bör ställas ett krav på att förvaltningsberättelsen skall ge en "rättvisande översikt" över utvecklingen av företagets verksamhet och ställning, dvs. ett krav motsvarande det krav på "rättvisande bild" som måste uppställas i fråga om balansräkningen, resultaträkningen och noterna. Liksom bör förvaltningsberättelsen innehålla uppgift dels om förhållanden som är av betydelse för bedömningen av företagets verksamhets- resultat och ställning, i den mån uppgifterna inte har lämnats i balansräkningen eller resultaträkningen, dels om händelser av väsentlig betydelse för bolaget som inträffat under eller efter räkenskapsåret. Förvaltningsberättelsen bör vidare - i enlighet med direktivet - innehålla upplysningar om företagets förväntade framtida utveckling. I lagstiftningen bör vidare föreskrivas att förvaltningsberättelsen också skall innehålla upplysningar om verksamhet inom forskning och utveckling. Vidare bör - såsom det fjärde direktivet fordrar - förvaltningsberättelsen innehålla uppgift om företagets filialer. Ett sådan krav bör gälla även för kreditinstitut och värdepappersbolag. Liksom bör förvaltningsberättelsen innehålla styrelsens förslag till disposition av årets vinst eller förlust. Uppgifter om antalet anställda och uppgifter om utbetalda löner och ersätt- ningar bör lämnas i form av noter till balans- och resultaträkningarna och inte, såsom är fallet , i förvaltningsberättelsen. har särskilt tagit upp frågan om var uppgift om koncerntillhörighet skall redovisas. Enligt artikel 56.2 i det fjärde direktivet måste en sådan uppgift redovisas i noterna. Det finns enligt regeringens mening inte tillräckliga skäl att fordra att samma uppgift också tas in i förvaltningsberättelsen. För föreningsbanker gäller särskilda bestämmelser om upplysningar i förvaltningsberättelsen avseende medlemsantal och insatsbelopp m.m. Dessa bestämmelser bör överföras till den nya lagstiftningen. Regeringens förslag: och värdepappersbolag som omfattas av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag skall i årsredovisningen lämna en kapitaltäckningsanalys med uppgifter om kapitalbasen och kapitaltäckningen för kreditrisker och marknads- risker enligt nämnda lag. , värdepappersbolag och finansiella holdingföretag som är moderföretag i en finansiell företagsgrupp skall lämna sådana uppgifter som sagts beträffande gruppen. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (se betänkandet del II s. 360 och 361). Gällande rätt: De svenska kapitaltäckningsreglerna har varit föremål för förändringar (SFS 1994:2004, prop. 1994/95:50, bet. 1994/ 95:NU12, rskr. 1994/95:164 och Ds 1994:78) med anledning av införlivandet i svensk rätt av direktiv (93/22/EEG) om investeringstjänster inom värdepappersområdet, direktiv (93/6/EEG) om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut, direktiv (92/121/EEG) om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar samt direktiv (92/30/EEG) om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut. I princip samtliga företag som skall omfattas av ÅRKL omfattas även av den nya lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. I kapitaltäckningsanalysen skall banker numera, efter en ändring av 4 kap. 9 § fjärde stycket BRL i samband med införandet av den nämnda lagen, lämna uppgifter om kapitalbasen och kapitaltäckningen i enlighet med lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Frågan om uppgift i den publika redovisningen om kapitalbas och kapital- täckning för andra kreditinstitut än banker regleras genom Finans- inspektionens föreskrifter. Enligt 10 § i FFFS 1994:38 skall som ytterligare information i årsredovisningen utöver vad som följer av bl.a. 4 kap. BRL lämnas ett flertal uppgifter enligt de bestämmelser om kapitaltäckning som gäller för respektive institut, bl.a. avseende institutets kapitalbas och uppgifter om placeringar i balansräkningen och åtaganden utanför denna. Uppgifterna skall avse dels den koncern i vilket institutet ingår som moderföretag, dels institutet separat. Direktivet: Bankredovisningsdirektivet innehåller inte några uttryckliga be- stämmelser om att information motsvarande den svenska kapitaltäckningsanalysen skall lämnas. Enligt bankredovisningsdirektivet skall emellertid lämnas vissa upplysningar om oåterkalleliga åtaganden som medför risktagande (se avsnitt 11.2). Skälen för regeringens förslag: och värdepappersbolag är enligt gällande rätt skyldiga att foga en kapitaltäckningsanalys till förvalt- ningsberättelsen med uppgifter om kapitalbasen och kapitaltäckningen. Kommitténs förslag, att de då gällande bestämmelserna om kapitaltäckningsanalys skulle överföras till den nya lagen, har inte mött några invändningar från remissinstanserna. Regeringen anser också att bestämmelserna om kapital- täckningsanalys bör tas in i ÅRKL. Endast vissa ändringar i huvudsak till följd av den nya lagstiftningen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag bör göras. För det första bör i fråga om vilka som skall upprätta en kapitaltäckningsanalys hänvisas till den nya kapitaltäckningslagen. För det andra bör i fråga om vilka uppgifter som skall lämnas även hänvisas dit. För det tredje bör det av bestämmelsen tydligt framgå att uppgifter även skall lämnas om kapitalbasen och kapitaltäckningen för marknadsrisker. För det fjärde bör det föreskrivas att kreditinstitut, värdepappersbolag och finansiella holdingföretag, som är moderföretag i en finansiell företagsgrupp, skall lämna uppgifter om kapitalbas och kapitaltäckningen för gruppen (se vidare prop. 1994/95:50 s. 315 f). Ett företag som skall upprätta gruppbaserad redovisning är inte alltid skyldig att upprätta koncernredovisning. Kretsen av de företag som omfattas av de två redovisningarna kan också i vissa fall skilja sig åt. Regeringens förslag innebär därför att kreditinstitut och värdepappersbolag skall lämna uppgifterna för den juridiska personen och den finansiella företagsgruppen i årsredovisningen. När det gäller finansiella holdingföretag som skall upprätta koncernredovisning enligt ÅRKL bör emellertid kapitaltäckningsanalysen för gruppen tills vidare ingå i koncernredovisningen (se även avsnitt 16.2). Hur uppgiftsskyldigheten närmare skall utföras bör inte regleras genom lag- stiftning. Reglerna för uppgiftsskyldighetens fullgörande bör i stället fast- ställas genom föreskrifter. En sådan ordning har också aviserats vid införandet av de nya kapitaltäckningsreglerna (se prop. 1994/95:50 s. 278). I gällande rätt föreskrivs att kapitaltäckningsanalysen skall fogas till för- valtningsberättelsen. Som tidigare anförts (se avsnitt 11.2) kan det vara befogat med en samordning av de uppgifter som skall lämnas i kapital- täckningsanalysen med de uppgifter som skall lämnas om åtaganden inom linjen eller i en not därtill. En bestämmelse om att kapitaltäckningsanalysen skall fogas till en viss del av årsredovisningen kan verka hindrande för en nödvändig samordning och även för en överskådlig redovisning. Det bör därför enligt samma ordning som regeringen valt för finansieringsanalysen, se avsnitt 14, föreskrivas att kapitaltäckningsanalysen skall ingå i kreditinstitutens och värdepappersbolagens årsredovisning. Regeringens förslag: Sådana kreditinstitut och värdepappersbolag som enligt gällande regler skall upprätta en finansieringsanalys, skall även enligt den nya lagstiftningen upprätta en sådan analys. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet del II s. 361). Remissinstanserna: har ansett det olyckligt att svensk lag med avvikelse från den internationella utvecklingen håller kvar krav på upprättande av finansieringsanalys. Även har ansett att det finns behov av en översyn av reglerna. och har uppfattat förslaget på så sätt att även banker skall upprätta finansieringsanalys och avstyrker detta. I övrigt har kommitténs förslag lämnats utan erinran. Gällande rätt: I bankrörelselagen (1987:617), BRL, saknas bestämmelser om upprättande av finansieringsanalys. Sådana bestämmelser finns däremot i aktiebolagslagen (1975:1385) och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (årsredovisningslag). De har betydelse för sådana kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av nämnda lagar. Enligt 11 kap. 9 § fjärde stycket aktiebolagslagen skall företag som enligt 10 kap. 3 § andra stycket samma lag måste ha en auktoriserad revisor, till för- valtningsberättelsen foga en finansieringsanalys. Enligt 2 kap. 8 § fjärde stycket årsredovisningslag skall företag som uppfyller kriterierna i 2 kap. 3 § första stycket samma lag, till förvaltningsberättelsen foga en finansieringsanalys. I ovan nämnda lagrum finns endast allmänna bestämmelser om vad finansie- ringsanalysen skall innehålla. I denna skall redovisas företagets finansiering och kapitalinvesteringar . I Föreningen rekommendation nr 10; Finansieringsanalyser, behandlas frågor om innehållet i en finansieringsanalys. Direktivet: Direktiv (86/635/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (bankredovisningsdirektivet) och det fjärde bolagsrättsliga direktivet (78/660/EEG) om årsbokslut (det fjärde direktivet) innehåller inga föreskrifter om upprättande av en finansieringsanalys eller motsvarande företeelse. Enligt artikel 2.6 i det fjärde direktivet jämförd med artikel 1.1 i bankredovisningsdirektivet får dock medlemsstat tillåta eller kräva att annan information lämnas utöver vad som krävs enligt direktivet. Skälen för regeringens förslag: Såsom anförts i avsnitt 14 i del 2 bör frågan om finansieringsanalysen kan utmönstras från lagen eller om analysen bör ges ett delvis annorlunda innehåll inte nu avgöras. Såsom framgått ovan är enligt gällande rätt vissa större kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag och hypoteksinstitut skyldiga att upprätta finansie- ringsanalys. Banker är däremot inte alls skyldiga att upprätta motsvarande analys. Enligt regeringen är det i och för sig otillfredsställande att endast vissa slag av företag som omfattas av ÅRKL skall behöva upprätta finansieringsanalys. Lämpligen borde i detta avseende alla företag som omfattas av lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag behandlas på samma sätt. Det kan då konstateras att den information som framgår av en finansieringsanalys i många delar kan vara en värdefull information om verksamheten även i banker. saknas det dock ett tillfredsställande underlag för ett slutligt ställningstagande i frågan. De företag som skall upprätta en finansieringsanalys bör å andra sidan inte utan vidare undantas från skyldigheten att lämna informationen. Mot denna bakgrund har regeringen stannat för att de nuvarande reglerna om finansieringsanalys bör i sak oförändrade överföras till den nya lagstiftningen och att det inte heller bör göras några förändringar i den krets av företag som skall upprätta finansieringsanalys. Det finns dock anledning att på nytt ta upp dessa frågor i samband med behandlingen av slutbetänkande.