prop · GJ0390 · 1996-01-01 00:00:00 — Förbundet frågar sig vilken rättslig status lägenhetsbeteckningen kommer att få. understryker vikten av att adressregistret byggs upp likartat över landet och är korrekt. Enligt Posten är det beklagligt att kommunernas upprättande och förande av adressregister i fastighetsdatasystemet är frivilligt. Det är främst landsbygdsadresser som saknas. Det är viktigt att adressättningen görs så att material, post till byggentreprenörer m.m. till hus som projekteras kan levereras rätt. Posten är övertygad om att ett korrekt adressregister enligt den modell som utarbetats av bl.a. Posten är en förutsättning för att lägenhetsregistret skall kunna genomföras. Därför måste garantier finnas för att samtliga kommuner arbetar på det beskrivna sättet. Kostnaderna för felaktigt adresserad post är betydande. För att säkerställa kvaliteten på adresser är det viktigt att Posten som statens förvaltare av postnummersystemet är med vid granskningen av adressuppgifterna. anser att ett obligatoriskt adressregister och byggnadsregister är en helt nödvändig utgångspunkt innan ett administrativt system med ett lägenhetsregister och förbättrad folkbokföring kan byggas upp. Obligatoriet är nödvändigt för att klara en riksomfattande statistikredovisning med hög kvalitet. SCB anser att det är mycket viktigt att påbörja arbetet med adressättning tidigt, helst parallellt med den planerade provverksamheten. CFD bör ges i uppdrag att tillsammans med kommunerna påbörja detta arbete i enlighet med det förslag till basadress-register som utarbetats. vill understryka att inrättandet av ett lägenhetsregister förutsätter att samtliga byggnader först åsatts fastställda adresser. Verket anser att resurser för detta måste ställas till förfogande i sådan tid att arbetet kan slutföras innan lägenhetsnumreringen skall genomföras. Verket ifrågasätter om den föreslagna författningsregleringen verkligen ålägger kommunerna att fastställa adresser till alla byggnader med lägenheter. Verket anser att en skyldighet för kommunerna att fastställa adresser bör komma till uttryck i en tydlig lagbestämmelse. vill inte utesluta att uppläggning av adressregistret sker frivilligt. Den föreslagna skyldigheten för kommunen att föra adressregister i fastighetsdatasystemet kommer inte till klart uttryck i förslaget till lag om lägenhetsregister. Länsrätten i län ansluter sig till bedömningen att det är nödvändigt att lagstifta om kommunernas skyldighet att inrätta och ajourhålla ett register med aktuella adresser. I detta sammanhang bör framhållas att vissa problem kan uppkomma vid behandlingen av hemliga adresser. delar inte utredningens uppfattning att inrättande och ajourhållning av ett adressregister inte skulle komma att bli en särskilt tung arbetsbörda för kommunerna. Enligt förbundet bör uppgiften avtalsregleras. Kommunerna bör erhålla full kostnadstäckning för denna insats och inte finansiellt stöd som utredningen uttrycker det. Förbundet har den grundläggande uppfattningen att centrala principöverenskommelser bör reglera samarbetet mellan statsmakterna och kommunerna i dessa typer av frågor. Även i detta specifika fall rörande det praktiska samarbetet med CFD med uppläggning av lägenhetsregistret bör det regleras via centrala avtal. gjorda erfarenheter beträffande uppläggning av byggnadsregister i kommunerna har dessutom resulterat i ett antal positiva spinn-off-effekter i form av utbildningsinsatser m.m. Förbundet kan bl.a. mot bakgrund av den föreslagna totallösningen av insamling av hushållsstatistik nu känna större förståelse för att statsmakterna vill gå fram lagstiftningsvägen när det gäller inrättande av lägenhetsregister. För den nu föreslagna lagregleringen talar också att tidigare FoB:ar dels av integritetsskäl för medborgarna, dels av vikten att få största möjliga täckningsgrad alltid varit lagreglerade. kommun ställer sig bakom förslaget att adressregistret måste vara obligatoriskt i alla kommuner. och planering ställer sig bakom förslaget att adressregistret måste vara obligatoriskt i alla kommuner. förordar alternativ 1 eftersom detta ger de bästa förutsättningarna för att adressuppgifterna skall bli korrekta. ifrågasätter om en provverksamhet i full skala överhuvudtaget bör ske. Verket avstyrker att prov med uppläggning enligt linje 1 genomförs. Enligt verket är den enda naturliga ordningen att uppgiften att utreda och föra in lägenhetsidentitet i folkbokföringen för befolkningen sköts av skattemyndigheterna. Verket påpekar att uppgifterna i registret över totalbefolkningen, som föreslås användas för förtryckning av hushållsblanketter har en sämre aktualitet än de lokala folkbokföringsregistren vilket kan medföra merarbete och skapa onödiga samordningsproblem. Verket påpekar med hänvisning till 1 § provverksamhetslagen att provverksamheten inte skall avse alternativ för inrättande av lägenhetsregister eller införande av lägenhetsidentitet i folkbokföringen. Proven avser endast inhämtande av uppgifter till de nämnda. Verket anser med hänvisning till 19 § provverksamhetslagen att ansvaret för all information vad gäller insamling av uppgifter om enskildas lägenhetsidentitet till folkbokföringen bör ligga hos verket. anser att man i första hand bör pröva huvudlinje 2. Denna linje innebär en etappvis uppläggning i landet och en koppling av hushåll till lägenhet utan personblanketter. Nämnden anser heller inte att man kan utesluta att det också kan bli fråga om en kompromiss mellan alternativen. Nämnden anser att försöket inte nödvändigtvis måste omfatta fullskaleförsök i två hela kommuner utan kan genomföras på lägre nivå, exempelvis församlingsnivå. Flera frågor kring provverksamheten måste utredas vidare, t.ex. former för utvärdering, klargörande av ansvarsområden och kostnader. Även rutiner kring folkbokföring på lägenhet måste klargöras i anslutning till provverksamheten. Nämnden anser att beslut om tidpunkt för provverksamhet inte bör beslutas ensidigt av en myndighet utan beslut bör tas i samförstånd mellan de myndigheter som berörs (6 § provverksamhetslagen). Länsrätten i län förordar alternativ 2. För att minska eventuella farhågor avseende integriteten är det en fördel om den enskilde får ta del av de uppgifter som skall ingå i registret. Eventuella felaktigheter kan rättas till efter ett samrådsförfarande mellan myndighet som samlar in uppgifterna och den som berörs. Länsrätten vill betona vikten av att informationsskyldigheten lagstadgas liksom vilka uppgifter skyldigheten avser. Detta underlättar kontakten med fastighetsägaren/kontraktsinnehavaren. Det är viktigt att man så långt som möjligt är tydlig och försöker undvika att ärendet går till domstol på grund av bristfällig information. Det är en stor fördel om uppgifterna i folk- och bostadsräkningarna 1985 och 1990 används för att begränsa antalet uppgiftslämnare till de som flyttat efter 1990. vill betona vikten av att en grundlig utvärdering sker av provverksamheten. Förbundet förutsätter att det bereds tillfälle att medverka i utvärderingen av provverksamheten. Förbundet förordar alternativ 2. Valet av provkommuner bör ske med hänsyn till representativitet, kommunens storlek, att vederbörande kommun redan har byggnads- och adressregister m.m. Förbundet anser att man redan inför provverksamheten bör beakta hur man förfar med rapporteringen till folkbokföringen i de fall flera personer står för kontraktet alternativt en juridisk person står för kontraktet. kommun förordar alternativ 2. Enligt detta alternativ får kommunerna en något mindre roll vad gäller insamling, granskning och komplettering av fastighetsblanketter. Huvudparten av arbetet läggs i stället hos de lokala skattekontoren som en vidareutveckling av folkbokföringen. Några tillfälliga lokaler eller regionala granskningskontor behöver därmed inte inrättas. Det är en fördel att alla de instanser som arbetar med att upprätta och ajourföra det kompletta lägenhetsregistret är ordinarie verksamheter och inte tillfälligt upprättade granskningskontor. Även ur integritetsskäl är detta alternativ att föredra eftersom det då är rätt myndighet som ändrar folkbokföringen för enskilda, från fastighet till lägenhet. kommun anser att det är alternativ 2 som skall genomföras. och planering anser att alternativ 2, där huvuddelen av arbetet läggs på de lokala skattekontoren, skall genomföras utan att genomföra en provverksamhet. Anledningen är att övergången till det nya systemet til stora delar består i att ändra folkbokföringen för enskilda individer, vilket bör genomföras av den myndighet som ansvarar för folkbokföringen. hävdar, med hänvisning till 2 § provverksamhetslagen, att begreppet flerbostadshus inte är vedertaget i lagstiftningen och därför måste klarläggas. Förbundet påpekar att begreppet lägenhet är definierat i hyreslagen och där avser både lägenheter och lokaler. Förbundet påpekar vidare att uppgiftsskyldigheten i nämnda paragraf inskränker sig till personer som bebor lägenheter som är uthyrda vilket innebär att lägenhetsregistret inte kommer att innefatta bostäder med andra upplåtelseformer. Enligt förbundet är inte heller begreppet kontraktsinnehavare definierat. stöder förslaget att det bör inrättas ett lägen- hetsstatistikregister. Fördelen med detta är att det får ett begränsat innehåll och ett mycket tydligt ändamål, nämligen statistikproduktion. CFD kan då fritt utveckla lägenhetsregistret till ett administrativt register som bl.a. kan användas för folkbokföring. För att klara kraven från statistikanvändarna måste lägenhetsstatistikregistret ajourföras löpande från CFD:s lägenhetsregister. På samma sätt måste den förbättrade folkbokföringen leverera uppgifter om lägenhetsbeteckningen till SCB:s register över totalbefolkningen. Detta förfarande skapar möjlighet för SCB att uppfylla användarnas behov av statistik med hög aktualitet, tillgänglighet och kvalitet. kommer att användas i många olika statistikprodukter på SCB. Dels som urvalsram för undersökningar som t.ex. Hushållens inkomster och Bostads- och hyresundersökningen, dels som källa och urvalsram för statistik om outhyrda lägenheter samt som källa för redovisning av den totalräknade lägenhetsstocken. Vid sammankoppling med registret över totalbefolkningen kan hushållens boende beskrivas efter t.ex. trångboddhet och lägenhetsstandard. Allt detta kan göras ad-hoc eller planerat, helt beroende på användarnas önskemål. Mer förfinade analyser av boendekarriärer och hushållskarriärer samt att mäta nettoströmmar som underlag för t.ex. hushållsframskrivningar blir också fullt möjligt. kommer således att bli ett effektivt verktyg för SCB:s produktion av statistik om hushåll, lägenheter och boende. ifrågasätter om det är nödvändigt att SCB löpande för ett särskilt lägenhetsstatistiskregister som utgör en kopia av lägenhetsregistret. ser med tillfredsställelse att SCB får lägga upp ett särskilt statistikregister på basis av uppgifter från lägenhetsregistret. anser att behovet av registerbaserade FoB:ar inte torde bli så frekvent att en kopia av lägenhetsregistret med uppgifter om kontinuerligt ajourförda fastighets-, adress-, byggnads- och lägenhetsförändringar m.m. bör ligga hos SCB. alla uppgifter måste däremot vara fullt tillgängliga för SCB:s sambearbetning med RTB vid de tillfällen beslut tas om registerbaserade FoB:ar. I det fall det ändå inrättas ett särskilt lägenhetsstatistikregister som är en kontinuerligt ajourförd kopia av det administrativa lägenhetsregistret måste en ny diskussion föras om syfte, innehåll, kostnader samt säkerhet och integritet. tillstyrker, bl.a. mot bakgrund av in- tegritetsaspekterna, att SCB:s lägenhetsstatistikregister och registret över rikets totalbestånd fysiskt och rättsligt skall hållas åtskilda. kommun tillstyrker att de två statistikregister som inrättas hos SCB, hålls fysiskt och rättsligt åtskilda. och planering tillstyrker att de två statistikregister (ett lägenhetsstatistikregister och ett modifierat RTB), som inrättas hos SCB, hålls fysiskt och rättsligt åtskilda. Säkerhet, integritet och sekretess Datainspektionen avstyrker förslaget av integritetsskäl. Inspektionens uppfattning är att allmänhetens inställning till FoB:arna är den naturliga utgångspunkten för överväganden kring hur samhällets statistikbehov skall tillgodoses. Den oro och det missnöje som kanaliserats vid de tidigare FoB:arna kommer man inte till rätta med genom en total kartläggning och registrering av de svenska hushållens samansättning. En registrering som till stor del sker utan att uppgifter inhämtas direkt hos de enskilda som skall registreras skulle sannolikt också förstärka allmänhetens negativa inställning och föda känslor av att leva i ett storebrorssamhälle. Istället bör mindre omfattande insatser i enlighet med FoB 90-kommissionens förslag användas. Om det ändå skulle bli aktuellt med ett lägenhetsregister anser inspektionen att registreringen i första hand bör grunda sig på uppgifter från de enskilda som skall registreras och inte på uppgifter som inhämtats från andra register, fastighetsägare, bostadsrättsföreningar m.fl. anser att effekterna av att införa lägenhetsidentitet i folkbokföringsregistret inte tillräckligt har analyserats från integritetssyn- punkt. Verket anser dock inte att folkbokföring på lägenhet utgör någon risk för integritetskränkning. anser att användningen av ett administrativt lägenhetsregister i syfte att producera hushållsstatistik motsvarande traditionella FoB:ar noga måste regleras, bl.a. med hänsyn till att FoB i sig ofta upplevs som integritetskänsligt. Sammanfattande synpunkter från respektive remissinstans Datainspektionen avstyrker förslaget av integritetsskäl. Inspektionens uppfattning är att allmänhetens inställning till FoB:arna är den naturliga utgångspunkten för överväganden kring hur samhällets statistikbehov skall tillgodoses. Den oro och det missnöje som kanaliserats vid de tidigare FoB:arna kommer man inte till rätta med genom en total kartläggning och registrering av de svenska hushållens samansättning. En registrering som till stor del sker utan att uppgifter inhämtas direkt hos de enskilda som skall registreras skulle sannolikt också förstärka allmänhetens negativa inställning och föda känslor av att leva i ett storebrorssamhälle. Istället bör mindre omfattande insatser i enlighet med FoB 90-kommissionens förslag användas. Inspektionen har inte något att erinra mot författningsförslagens utformning som sådan. ställer sig bakom samtliga de förslag som presenteras i betänkandet. Styrelsen har inga behov av ytterligare data i lägenhetsregistret utöver vad som föreslagits. tillstyrker förslaget att inrätta ett lägenhetsregister och att lägenhetsidentitet införs i folkbokföringen. Det medför att bedömningen av rätten till olika förmåner och överhuvudtaget handläggningen på försäkringskassorna underlättas. Även kontrollverksamheten när det gäller vissa förmåner kommer att förbättras med de utökade registeruppgifterna i folkbokföringen. Uppgifter om lägenhetsdata gör det vidare möjligt att löpande följa socialförsäkringar och de socialpolitiska åtgärdernas utfall för olika grupper av individer. Verket tillstyrker förslaget att bedriva en provverksamhet för att utröna vilket av två alternativ för uppgiftsinsamling från allmänheten som är att föredra för att få en tillfredställande kvalitet på de uppgifter som behövs för lägenhetsregistret och folkbokföringen. har beslutat att avstå från att yttra sig över betänkandet. anser att det är angeläget att pröva i vilken utsträckning ett lägenhetsregister kan utnyttjas även för andra ändamål än de föreslagna. Till dessa hör bl.a. möjligheterna att utnyttja registreringen för postdistribution. är positiva till att det införs ett lägenhetsregister. Förut- sättningen är dock att materialet är till rikstäckande och korrekt. Posten anser att lägenhetsregistret skall byggas upp efter det att förslaget till basadressregister, som har tagits fram av Posten, RSV, och , har införts. Det är positivt att samtliga byggnader som används som bostäder ingår, således även fritidsbostäder. Registret bör ingå som en del i fastighetsdatasystemet. Posten förordar en försöksverksamhet enligt alternativ 1. tillstyrker ett genomförande av förslaget. Verket tolkar förslaget så att uppgifter om lägenhetsdata kan bli tillgängliga för verket i samband med t.ex. fysisk planering av vägar och miljöåtgärder. tillstyrker i allt väsentligt betänkandets förslag. SCB anser att regeringen bör lägga sitt förslag till på ett sådant sätt att erforderliga beslut ger förutsättningar att klara en statistikredovis- ning . SCB anser att storleken på den kostnadsökning, som förslaget om en tidig lägenhetsidentitetssättning samt medtagande av fritidshus innebär, får fastställas i samband med provverksamheten. SCB anser att några justeringar i föreslagna författningar bör göras för att bl.a. tydliggöra uppgiftslämnarskyldigheten. SCB anser att den exakta klassficeringen av lägenhetsstatistikregistrets uppgifter bör utredas av SCB i samarbete med regionala och centrala användare. SCB anser att en samhällsekonomisk totalsyn bör tillämpas innan uppgifter tas bort från eller förändras i fastighetshetstaxeringsregistret. SCB anser att ett obligatoriskt lägenhetsregister med obligatoriska adress- och byggnadsregister för samtliga kommuner är en förutsättning för rikstäckande statistik med hög kvalitet. SCB anser att lägenhetsidentiteten bör vara värdebärande, dvs bestå av löpnummer med våningsplan, och genomföras före övrig uppgiftsinsamling. SCB anser att fastighetsägaren själv bör få välja hur informationen om lägenhetsidentiteten till hyresgästerna skall utformas. SCB anser att CFD bör ges i uppdrag att genomföra förslaget om basadressregister. SCB anser att ett lägenhetsstatistikregister hos SCB, som en del av lägenhetsregistret hos CFD, är ett effektivt sätt att uppfylla användarnas behov av statistik med hög aktualitet, tillgänglighet och kvalitet. SCB anser slutligen att ett kvalitetsprogram bör genomföras för att garantera kvaliteten vid uppläggnings- och ajourföringsarbetet. anser att vissa frågor kring lägenhetsregistret och provverksamheten inte är tillräckligt belysta. Verket saknar en samlad samhällsekonomisk bedömning av lägenhetsregistrets förväntade effekter i ekonomiska termer. Verket anser att det i de övergripande registerfrågorna finns oklarheter om vilket ansvar staten kommer att ha för registrets datakvalitet. Enligt verket är det väsentligt att det för respektive data som föreslås ingå i registret finns en ekonomisk bedömning av nyttan för olika användare och kostnaderna för uppgiftslämnarna. Enligt verket behöver en strategi och handlingsplan för informationsförsörjning kring lägenhetsregistret tas fram av berörda aktörer. Verket anser att det är angeläget att uppföljning och utvärdering planeras redan vid uppläggningen av provverksamheten. Verket föreslår också att ansvaret för provverksamheten preciseras. är positivt till att ett lägenhetsregister upprättas genom att byggnadsregistret inom fastighetsdatasystemet byggs ut med lägen- hetsspecifika uppgifter och att folkbokföringen sker på lägenhet. Verket föreslår att det ytterligare övervägs om lägenhetsregistret även skall innehålla lokaler. Verket ifrågasätter om det är nödvändigt att SCB löpande för ett särskilt lägenhetsstatistikregister som utgör en kopia av lägenhetsregistret. Verket anser att insamling av uppgifter från enskilda om lägenhetsidentitet bör ske helt inom skatteförvaltningen och avstyrker därför provuppläggning enligt linje 1. Verket pekar på vissa komplikationer, med hänvisning till lagen om ändring i folkbokföringslagen, om ändringarna i lagen skall gälla för den tid och för de områden som avses i provverksamhetslagen. Verket anser att avsikten att folkbokföringen skall ske på lägenhet tydligare bör komma till uttryck i folkbokföringslagen på så sätt att ordet bostad eller lägenhet förs in som begrepp i stället för fastighet i bestämmelserna om rätt folkbokföringsort. Skillnad mellan fastigheter med en eller flera bostäder bör inte göras. Verket anser, med hänvisning till lagen om ändring i lagen om folkbokföringsregister, att uppgiften om lägenhetsidentitet skall vara lägenhetsbeteckning, adress, postnummer och postort. Innehållet i 6 § bör justeras så att begreppen överensstämmer. Vid ett allmänt införande av folkbokföring på lägenhet måste även bestämmelsen om registerinnehåll i lagen (1995:743) om aviseringsregister ändras. har beslutat att inte yttra sig i ärendet. bedömer att förslagen är baserade på väl underbyggda överväganden utifrån gällande villkor. Nämnden har därför inga synpunkter på förslagen i betänkandet till rättslig reglering för förbättrad hushållsstatistik. Nämnden beklagar att en aktualisering av hushållsstatistiken inte löser de problem för forskningen som avsaknaden av yrkesuppgifter orsakar, till följd av förändringarna i reglerna för folk- och bostadsräkningarna. Tekniska högskolan anser att provverksamheten bör innefatta även metoder för insamling av hyresdata. har inga synpunkter att avge med anledning av betänkandet. pekar på nyttan av förbättrad hushållsstatistik genom att införa ett lägenhetsregister. avstår att yttra sig över betänkandet. tillstyrker förslaget till nya författningar för att kunna införa ett lägenhetsregister samt påföra lägenhetsidentitet i folkbokföringen. Verket vill starkt betona vikten av att ett lägenhetsregister införs som knyts till det nuvarande fastighetsdatasystemets övriga register över fastigheter och byggnader samt att samma lägenhetsidentitet inklusive uppgift om adress finns i såväl lägenhetsregistret som i folkbokföringsregistret. tillstyrker att det upprätas ett basregister över lägenheter. Registret bör knytas till fastighetsdatasystemet. Ett lägenhetsregister bör få användas inte bara till statistikproduktion och samhällsplanering utan även för att effektivisera administration och uppgiftsinsamling i andra sammanhang, t.ex. vid fastighetstaxering. bör omfattas av basregistertanken. Det innebär bl.a. att samhällets basinformation inte skall dubbellagras. Erforderlig information hämtas istället från ett basregister när det finns behov av den. Uppläggningen av ett lägenhetsregister är ett mycket omfattande arbete. Frågor kring ansvarsfördelning mellan olika myndigheter och intressenter, kostnadsfördelning, finansiering m.m. måste redan inför en provverksamhet ut mycket tydligare än vad som har gjorts i betänkandet. Det kommer då säkert också att tydliggöras att det finns flera alternativ än de två som skisserats för provverksamheten för hur en registeruppläggning skall ske. är positiv till upprättandet av ett basregister över lägenheter i anslutning till fastighetsdatasystemet. Tanken med ett lägenhetsregister stämmer väl överens med CFD:s övriga verksamhet vad gäller basregister för samhällets grundläggande försörjning av fastighetsrelaterad information. CFD är positiv till införandet av en lägenhetsidentitet i folkbokföringen och att folkbokföring sker på lägenhet. CFD är positiv till användningen av ett lägenhetsregister tillsammans med en lägenhetsidentitet i folkbokföringen för att ersätta SCB:s traditionella folk- och bostadsräkningar med registerbaserade. En lägenhetsidentitet i folkbokföringen ger också SCB möjlighet att utnyttja registret över totalbefolkningen för hushållsstatistik, också utan sambearbetning med lägenhetsregistret. Därmed kan också huvudsyftet, att förbättra hushållsstatistiken, uppnås. CFD anser att lägenhetsregistret, utöver statistikframställning, får användas för planering, resursfördelning, uppföljning och utvärdering av bostäder och byggande såsom ändamålsparagrafen i lagförslaget är utformad. Eventuellt borde också hänsyn tas till de behov av uppgifter som en förenklad fastighetstaxering kan medföra. CFD anser inte att en kontinuerligt ajourförd kopia av det administrativa lägenhetsregistret skall ligga hos SCB. skall dock göras fullt tillgängligt för SCB i enlighet med gällande syfte och ändamål.