prop · GJ03206 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:206 Regeringen överlämnar denna proposition till . I proposition tar regeringen upp vissa frågor som rör integration av för- skoleverksamhet - skola - skolbarnsomsorg i syfte att förbättra barns förutsättningar i tidig skolålder. Vidare föreslår regeringen, smärre ändringar vad gäller behörighet till program i gymnasieskolan samt betygsättningen i bl.a. och gymnasieskolan, möjlighet till timplanejusteringar i gymnasieskolan och förändrade regler för arbetsplatsförlagd utbildning. Regeringen föreslår även att kommunerna skall kunna erbjuda individuella och specialutformade program för grupper av elever. Vidare föreslås att lokala grenar i gymnasieskolan främst skall vara avsedda för kommunens eller samverkansområdets elever. I propositionen föreslås också att regeringen får bemyndigande att avveckla Svenska och i anslutning därtill godkännande av användning av reservationsanslag på tilläggsbudget i statsbudgeten 1995/96. 1 Förslag till riksdagsbeslut....................................3 2 Lagtext........................................................4 3 Ärendet och dess beredning....................................12 4 Allmänna utgångspunkter.......................................13 5 Integration förskoleverksamhet - skola - skolbarnsomsorg......16 6 Behörighet till gymnasieskolans nationella och special- utformade program.............................................21 7 Blockbetyg i ......................................22 8 Behovet av kontinuerliga förändringar i gymnasieskolan........23 9 Ett betyg i svenska i gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen..................................27 10 Timplanejusteringar för gymnasieskolan........................28 11 Arbetsplatsförlagd utbildning (APU)...........................33 12 Individuella programmet m.m...................................37 13 Utbildning i gymnasieskolan på lokala grenar..................40 14 Verksamheten vid Svenska ................42 15 Författningskommentar.........................................44 Utdrag ur protokoll från regeringssammanträde.....................47 Rättsdatablad.....................................................48 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. godkänner det regeringen föreslagit om - möjligheten att utfärda blockbetyg i (avsnitt 7). - betygssättningen i ämnet svenska (avsnitt 9). 3. bemyndigar regeringen att avveckla Svenska samt att vidta de övriga åtgärder som erfordras i samband med avvecklingen av bolaget (avsnitt 14). 4. till avvecklingskostnader för Svenska under åttonde huvudtiteln på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på (avsnitt 14). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 5 kap. 4, 4 a, 5, 8, 13, 18 och 24 §§ och bilaga 2 till lagen skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny bestämmelse, 5 kap. 13 a §, av följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 4 §2 De nationella programmen skall vara grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och för yrkesverksamhet. Vilka de nationella programmen Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1. Vissa be- är framgår av bilaga 1. Vissa be- stämmelser om utbildningens om- stämmelser om utbildningens om- fattning på de nationella fattning på de nationella program- programmen (timplaner) framgår av men (timplaner) framgår av bila- bilaga 2. Ytterligare ga 2. Regeringen eller den föreskrifter om timplaner får myndighet som regeringen bestämmer meddelas av regeringen eller den får meddela föreskrifter om tillämp- myndighet som regeringen ningen av timplanerna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får vidare meddela före- skrifter om begränsade avvikelser från timplanerna, om det finns särskilda skäl. Varje kommun skall informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på specialutformade eller individuella program. 4 a §3 -------------------------------------------------------------------- Omfattningen av studierna i de Omfattningen av studierna i de ämnen som anges i bilaga 2 be- ämnen som anges i bilaga 2 beteck- tecknas med gymnasiepoäng. För nas med gymnasiepoäng. För varje varje ämne motsvarar antalet gym- ämne motsvarar antalet gymnasie- nasiepoäng minsta antalet poäng antalet undervisningstimmar garanterade undervisningstimmar i ämnet. En elev har uppnått det i ämnet. En elev har uppnått det antal gymnasiepoäng som sålunda antal gymnasiepoäng som sålunda gäller för varje ämne, när eleven har gäller för varje ämne, när eleven inhämtat den kunskap som har inhämtat den kunskap som utbildningen i ämnet avses ge. utbildningen i ämnet avses ge. Utbildningen inom varje ämne som anges i bilaga 2 sker i form av en eller flera kurser. För varje kurs skall anges hur många gymnasiepoäng den omfattar. Efter varje kurs har eleven Efter varje kurs har eleven rätt rätt att få betyg. Har eleven att få betyg. Har eleven enligt enligt detta betyg minst detta betyg minst uppfyllt uppfyllt kurskraven är kommunen kurskraven är kommunen inte inte skyldig att erbjuda eleven skyldig att erbjuda eleven ytterligare utbildning inom den ytterligare utbildning inom den kursen. Detta gäller även om kursen. Detta gäller även om eleven eleven begärt och fått kortare un- begärt och fått kortare un- dervisningstid än den minsta ga- dervisningstid än den som anges i ranterade. 5 §4 -------------------------------------------------------------------- Varje kommun är skyldig att Varje kommun är skyldig att erbjuda utbildning på nationella erbjuda utbildning på nationella program för samtliga de ungdomar program för samtliga de ungdomar i i kommunen som avses i 1 § första kommunen som avses i 1 § första stycket förutsatt att de stycket förutsatt att de 1. har slutfört sista årskursen 1. har slutfört sista årskursen i i eller motsvarande eller motsvarande med med godkända betyg i svenska, godkända betyg i svenska alterna- engelska och matematik, samt tivt svenska som andraspråk, engelska och matematik, samt 2. inte har gått igenom utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller en i förhållande därtill likvärdig utbildning eller avlagt International Baccalaureate (IB). Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella program. Antalet platser på de olika programmen och deras grenar skall anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett annat landsting i enlighet med samverkansavtal. Två eller flera kommuner som gemensamt erbjuder en utbildning på ett nationellt program bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Kommuner som har slutit samver- kansavtal med ett landsting om en viss utbildning bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får bestämma att särskilda krav på förkunskaper skall gälla för vissa utbildningar. 8 § Den som av sin hemkommun skall erbjudas gymnasieutbildning på ett nationellt program enligt 5 § första stycket är behörig sökande till en sådan utbildning var som helst i landet. Av behöriga sökande till de nationella program som anordnas i en kommun eller för ett samverkansområde skall i första hand tas emot de som är hemmahörande i den kommun som anordnar utbildningen och de som är hemmahörande i en kommun som tillhör samverkansområdet för utbildningen. Med sådana sökande som avses i andra stycket skall jämställas 1. de som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt, 2. de som är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder det sökta programmet och -------------------------------------------------------------------- 3. de som har sökt till 3. de som har sökt till gymnasieskolan ifråga under gymnasieskolan ifråga under åberopande av att där, inom det åberopande av att där, inom det sökta programmet, anordnas en sökta programmet, anordnas en gren som inte erbjuds av nationellt fastställd gren som hemkommunen. inte erbjuds av hemkommunen. 13 §5 Varje kommun är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformade program eller individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inte har tagits in på något nationellt program i gymnasieskolan eller en likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB). Detsamma gäller den som har tagits emot på ett nationellt program i gymnasieskolan eller till en likvärdig utbildning, men som har avbrutit utbildningen där. I fråga om elever från särskolan gäller skyldigheten dock endast individuella program och endast om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i särskolan, därför att eleven bedöms kunna gå i gymnasieskolan. Ett specialutformat program Ett specialutformat program kan utformas individuellt för en skall i fråga om utbildningens nivå elev eller gemensamt för en grupp motsvara ett nationellt program elever. Det skall i fråga om och därmed kunna ligga till grund utbildningens nivå motsvara ett för fortsatt utbildning på nationellt program och därmed högskolenivå eller för yrkesverk- kunna ligga till grund för samhet. Regeringen eller den myn- fortsatt utbildning på högskolenivådighet som regeringen bestämmer får eller för yrkesverksamhet. meddela föreskrifter om om- Styrelsen för utbildningen skall fattningen av ett specialutformat fastställa programmål för varje program och krav på förkunskaper på specialutformat program som ett sådant program. Regeringen får erbjuds en grupp elever. föreskriva att utbildningen skall Regeringen eller den myndighet omfatta minst vissa av de ämnen som regeringen bestämmer får som anges i bilaga 2. De meddela föreskrifter om behörighetskrav som anges i 5 § omfattningen av ett första stycket 1 och 2 för natio- specialutformat program och krav nella program gäller även för spe- på förkunskaper på ett sådant pro- cialutformade program. Regeringen får föreskriva att utbildningen skall omfatta minst vissa av de ämnen som anges i bilaga 2. Ett individuellt program kan 1. syfta till att stimulera eleven att senare gå över på ett nationellt program eller ett specialutformat program, -------------------------------------------------------------------- 2. göra det möjligt för ungdomar 2. göra det möjligt för ungdomar att förena en anställning som att genom lärlingsutbildning förena syftar till yrkesutbildning med en anställning som syftar till studier av vissa ämnen i yrkesutbildning med studier av gymnasieskolan, vissa ämnen i gymnasieskolan, -------------------------------------------------------------------- 3. avse utbildning för udda yrken och 4. möta speciella behov hos eleven. Utbildningen på ett specialutformat eller ett individuellt program skall följa en plan, som skall fastställas av styrelsen för utbildningen. I fråga om sådana individuella program som avses i tredje stycket 2 får regeringen föreskriva att utbildningen i skolan skall omfatta minst vissa av de ämnen som anges i timplanerna i bilaga 2. 13 a § En kommun får för en grupp elever erbjuda specialutformade program och individuella program som har ett sådant syfte som anges i 13 § tredje stycket 1. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun i enlighet med ett samverkansavtal. Styrelsen för utbildningen skall fastställa programmål för varje specialutformat program som er- bjuds en grupp elever. Vad som sägs i 11 § första och tredje styckena gäller även i fråga om utbildning enligt denna para- graf. En ansökan om att tas in på ett program enligt denna paragraf skall skickas till styrelsen för utbildningen i den sökandes hemkommun. Om programmet anordnas av en annan kommun inom samver- kansområdet skall styrelsen ome- delbart sända ansökan vidare till styrelsen för utbildningen där. 18 §6 -------------------------------------------------------------------- Elever som önskar fullfölja sin Elever som önskar fullfölja sin utbildning på en sådan gren inom utbildning på en sådan nationellt ett nationellt program som inte fastställd gren inom ett erbjuds av deras hemkommun bör, i nationellt program som inte mån av plats, få flytta till gym- erbjuds av deras hemkommun bör, i nasieskolan i en kommun eller mån av plats, få flytta till ett landsting där den önskade gymnasieskolan i en kommun eller grenen anordnas. Styrelsen för ett landsting där den önskade utbildningen i den kommun eller grenen anordnas. Styrelsen för det landsting där grenen anordnas utbildningen i den kommun eller beslutar om sådant mottagande av det landsting där grenen anordnas en elev. beslutar om sådant mottagande av en elev. Styrelsens beslut får inte överklagas. 24 §7 -------------------------------------------------------------------- I fall som avses i 22 och 23 §§ I fall som avses i 22 och 23 §§ är är dock hemkommunen inte skyldig dock hemkommunen inte skyldig att att betala ersättning, om det är betala ersättning, om det är fråga fråga om ett nationellt program om eller gren av sådant program som 1. ett nationellt program eller kommunen själv erbjuder, utom då en nationellt fastställd gren av eleven har tagits emot med stöd sådant program som kommunen själv av 8 § tredje stycket 1 och 3 erbjuder, utom då eleven har eller 29 §. tagits emot med stöd av 8 § tredje stycket 1 och 3 eller 29 §, eller 2. en lokalt fastställd gren inom de nationella programmen. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas på utbildning som äger rum efter , om inte annat föreskrivs nedan. Bestämmelsen i 5 kap. 5 § första stycket 1 om krav på godkänt betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk skall inte tillämpas förrän vid intagning till /99. Bestämmelsen i 5 kap. 8 § tredje stycket 3 skall i sin nya lydelse tillämpas första gången i fråga om utbildning som startar /99. Har elever tagits emot med stöd av 5 kap. 8 § tredje stycket 3 skall ersättningsskyldigheten enligt 5 kap. 24 § i den gamla lydelsen gälla till dess eleverna avslutat utbildningen. **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2 Senaste lydelse 1993:1478. 3 Senaste lydelse 1993:1478. 4 Senaste lydelse 1993:1478. 5 Senaste lydelse 1993:1478. 6 Senaste lydelse 1991:1684. 7 Senaste lydelse 1992:599. 3 Ärendet och dess beredning Integrering mellan skola - förskola - skolbarnsomsorg Frågan om integrering mellan skola - förskola - skolbarnsomsorg har varit föremål för flera utredningar. kom Förskola - skola-kommittén med sitt slutbetänkande Förskola - skola (SOU 1985:22). lämnade sitt betänkande Skola - skolbarnsomsorg, en helhet (SOU 1991:54). Frågan om en förlängning av till har även utretts och remissbehandlats. lämnade utredaren sitt betänkande Grunden för livslångt lärande (SOU 1994:45). Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet finns tillgängliga i (dnr U94/1024/S). I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) har regeringen meddelat sin avsikt att ta ställning till frågan om en tioårig grundskola. Svenska som andraspråk som behörighet till gymnasieskolan erfordras minst betyget godkänd i svenska, engelska och matematik för att börja på ett nationellt program. har med anledning av propositionen Vissa betygsfrågor m.m. beslutat (prop. 1994/95:174, bet. 1994/95:UbU19, rskr. 1994/95:406) att svenska som andraspråk skall betraktas som ett eget ämne i alla skolformer. I konsekvens med detta bör även som föreslås i denna proposition svenska som andraspråk utgöra grund för behörighet till gymnasieskolan, vilket vid underhandskontakter även förordat. Betygsfrågan har behandlats i flera utredningar, senast i Betygsberedningens förslag i betänkandet Ett nytt betygssystem (SOU 1992:86). Genom riksdagsbesluten med anledning av propositionerna En ny läroplan (prop. 1993/94:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82) och Betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85, bet. 1994/95:UbU6, rskr. 1994/95:136) har fått ett nytt betygssystem. De första eleverna som slutar med det nya betygssystemet lämnar årskurs 9 våren . Betyg skall sättas i varje ämne och de möjligheter till att ge sammanfattande betyg i naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga ämnesblock, som funnits i det femgradiga betygssystemet, finns . Vissa förändringar i gymnasieskolan m.m. I och med beslut med anledning av propositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356) lades grunden till utformningen av gymnasieskolan i dess nuvarande utformning. I propositionen anförde föredraganden att reformen skall ses som en grund för en fortsatt utveckling av gymnasieutbildningen och betonade vikten av att skapa lösningar som ger förutsättningar för en fortgående utvecklingsprocess. Detta har bl.a. skett genom beslut med anledning av propositionerna om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. (prop. 1991/92:157, bet. 1991/92:UbU26, rskr. 1991/92:311), En ny läroplan (prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93) samt Vissa betygsfrågor m.m. (prop. 1994/95:174, bet. 1994/95:UbU19, rskr. 1994/95:406). Förslagen i denna proposition skall ses som delar i en nödvändig kontinuerlig förändringsprocess. Regeringen grundar sina förslag och bedömningar på de utvecklingsbehov som framkommit bl.a. genom Kommitténs för gymnasieskolans utveckling (dir. 1994:29 resp. dir. 1994:128) första delbetänkande Den reformerade gymnasieskolan - hur går det? (SOU 1996:1), som har remissbehandlats. I betänkandet föreslås bl.a. åtgärder vad gäller minsta garanterad undervisningstid, arbetsplatsförlagd utbildning (APU), det individuella programmet och det specialutformade programmet samt lokala grenar. Vidare grundar regeringen sina förslag på vad arbetsgruppen för kursutformad gymnasieskola tagit fram, Centrala frågor i utvecklingen av kursutformad gymnasieskola (Ds 1993:69), Kursutformad gym- nasieskola för alla? (Ds 1994:139), som har remissbehandlats, samt Kursutformad gymnasieskola - en flexibel skola för framtiden (Ds 1995:78). Dessa promemorior har även legat till grund för Kommitténs för gymnasieskolans utveckling betänkande. Sammanställningar av remissyttrandena över betänkandet SOU 1996:1 finns tillgänglig i (dnr U96/406/S). Remissyttrandena till Ds 1994:139 återfinns i Ds 1995:78. En arbetsgrupp inom har i en departementspromemoria, Svenska som andraspråk och betygsättningen i svenska (Ds 1995:40) redovisat förslag som innebär att betygsättningen i kärnämnet svenska fortsättningsvis skall ges med endast ett betyg per kurs. Kommuner, högskolor m.fl. har beretts tillfälle att ge synpunkter på förslagen i promemorian. Lärande och utbildning har kommit att inta en central plats i samhällsutvecklingen. Både ur individens och samhällets synvinkel har lärande och utbildning kommit att framstå som en avgörande nyckel till välfärd och som en motvikt mot vidgade klyftor i samhället. Det livslånga lärandet för alla måste bli en realitet. För att kunna utveckla ett mer produktivt näringsliv och skapa en långsiktig och stabil tillväxt krävs det av oss alla att vi är beredda att under vårt arbetsliv ständigt lära om och lära nytt. Människors förmåga att anpassa sig till förändringar i samhället är en avgörande framtidsresurs. Detta kräver att individen ges beslutskompetens och makt över sin livssituation - i arbetet, , i skolan. Frågan om livslångt lärande är inte ny, men begreppet har fått en vidare innebörd . Ett liv av lärande måste vara någonting mer än formell utbildning med betyg och examen. Livslångt lärande måste vara ett förhållningssätt och ett handlingsmönster för alla - ett dagligt lärande, en vilja att pröva om och att bygga vidare på en grund lagd . Det arbetsliv som växer fram bygger i allt högre grad på kompetens och kunskapsintensiv produktion. Därmed blir de kunskapsklyftor som kvarstår eller nya som växer fram allt mer framträdande och viktigare att överbrygga. Utbildning måste därför också ses i ett fördelningspolitiskt perspektiv. Utbildningens kompensatoriska roll i samhället får allt större betydelse. Ett nationellt kunskapslyft omfattar inte endast vuxenutbildningen utan inbegriper även ungdomsskolan. Den fördelningspolitiska profilen på förändringarna inom ungdomsskolan innebär främst ett fortsatt arbete för att förverkliga en skola för alla. Regeringen kommer i en annan proposition att beskriva utformningen av det nationella vad avser vuxenutbildningen. I denna proposition vill regeringen ytterligare stärka grunden för det livslånga lärandet genom att föreslå åtgärder som ökar förutsättningarna att höja kvaliteten inom och gymnasieskolan. Integration förskoleverksamhet - skola - skolbarnsomsorg Ett barns lärande börjar långt innan barnet börjar skolan. Den grund som läggs i barnomsorgen har mycket stor betydelse för utvecklingen i skolan. När man talar om livslångt lärande får barnen före skolåldern inte glömmas bort. Integrationen mellan skola, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg syftar till att skapa en helhet i och anpassning av den verksamhet som riktar sig till barn efter olika barns individuella behov. Den sociala miljö och den stimulans som barnet möter fram till skolstarten påverkar på ett avgörande sätt barnets förutsättningar till framgångsrikt lärande senare i skolan och i ett livslångt perspektiv. Gymnasieskolan befinner sig i ett intensivt förändringsskede som en följd av den gymnasiereform som beslutades av . Arbetet med att reformera gymnasieskolan sker mot en allt tydligare bakgrund av större och mer omfattande krav från samhällets sida vad gäller elevernas kompetens för ett framtida arbetsliv och samhällsliv samt kunskaper för framtida studier. Med de förslag som föreläggs i denna proposition vill regeringen underlätta genomförandet av gymnasiereformen och ytterligare öka möjligheterna för den kvalitetshöjning som reformen innebär. Flera stora reformer har påtagligt förändrat skolans villkor . De nya läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna är ett svar på de ökade krav som samhället och det kommande arbetslivet ställer. De nya läroplanerna innebär också tydliga krav på ökad kvalitet i undervisningen och på elevernas resultat. gäller det att utveckla läroprocesserna i skolan så att de verksamt bidrar till att ge läroplanernas intentioner ett reellt innehåll. Andra avgörande beslut har gällt övergången till mål- och resultatstyrning från ett tidigare detaljreglerat system som kombinerades med öronmärkta statsbidrag. har i stället varje kommun och varje skola och dess personal möjlighet att själva ta ansvar för att utveckla och driva förändringsarbete. Den ökade valfriheten för elever och föräldrar innebär också att varje skola måste leva upp till de krav eleverna och deras föräldrar ställer. Ytterligare förändringskrafter kan utvecklas med ett förstärkt elev- och föräldrainflytande. Avregleringen och det kommunala ansvaret för skolan förutsätter ett välutvecklat uppföljnings- och utvärderingssystem både hos kommunen och hos staten. tyngdpunkt ligger i dessa verksamheter, men den kommunala uppföljningen och utvärderingen är ofta otillräcklig enligt utvärderingar. Detta är allvarligt och man kan ifrågasätta hur väl kommunerna uppfyller de nationella målen, som skall garantera alla elever en likvärdig och god utbildning. För att de nya läroplanerna skall kunna förverkligas krävs att alla tar sin del av ansvaret. På många håll tas också detta ansvar och ett utvecklingsarbete pågår som fokuserar på läroprocesserna - det inre arbetet i skolan och dess resultat. Kommunernas ansvar för resultaten i skolan är dock inte tillräckligt uppmärksammat.