prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag: Egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet för öppen sjukvård och prisnedsatta läkemedel höjs från lägst till lägst fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Sjukförsäkringens kostnader för läkemedelsförmånen har av olika orsaker ökat mer än beräknat under /96. En betydande del av denna ökning beror på den allt snabbare övergången till nya och dyrare men också effektivare läkemedel samt på den pågående omstruktureringen från sluten till öppen sjukvård vilket leder till att en ökad volym prisnedsatta läkemedel förskrivs i öppen vård. Utvecklingen i dessa avseenden bedöms i huvudsak ha positiva kostnadskonsekvenser för vårdsektorn och medföra en bättre livskvalitet för många människor. Däremot kan vi konstatera att de kraftigt höjda egenavgifterna för prisnedsatta läkemedel inte fick avsedda besparingseffekter beroende på att förmånssystemet genom sin konstruktion av högkostnadsskyddet har en kostnadsdrivande effekt. Detta medför även negativa kostnadseffekter för sjukvårdshuvudmännen i form av fler avgiftsfria besök i den öppna vården. Det är därför enligt regeringens bedömning motiverat att vidta åtgärder för att motverka kostnadsutvecklingen i detta avseende. I avvaktan på den planerade ändringen av förmånssystemet anser vi att detta bäst sker genom en höjning av högkostnadsskyddet från lägst högst för en 12-månadersperiod. Den nu föreslagna höjningen av egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet, som förutsätter ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m.m., beräknas minska försäkringens kostnader med . Förslaget innebär vidare att sjukvårdshuvudmännens inkomster för patientavgifter beräknas öka med ca på helårsbasis. För innevarande budgetår beräknas förslaget minska anslaget med . Lagförslaget återfinns i avsnitt 2.5. Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) har i sitt delbetänkande Reform på recept (SOU 1995:122) lämnat förslag om en genomgripande reformering av läkemedelsförmånen både vad gäller förmånssystemets utformning och kostnadsansvaret för detta. Förslaget har remissbehandlats och bereds nu inom . Avsikten är att en proposition om förändringar i läkemedelsförmånen, med utgångspunkt i utredningens förslag, skall kunna föreläggas så att det nya systemet kan träda i kraft . Regeringens bedömning: införs en reviderad tandvårdstaxa. slopas försäkringsersättningen för ädla metaller i tandtekniska arbeten. Vidare avser regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag om en tandvårdsförsäkring som endast ger ekonomiskt stöd till vissa s.k. särskilda patientgrupper i samhället. Skälen för regeringens bedömning: I prop. 1995/96:119 Reformerad tandvårdsförsäkring framhöll regeringen det angelägna i att företa en revidering av gällande tandvårdstaxa i syfte att förenkla och förbättra denna. Propositionen innehåller en detaljerad redovisning av hur taxan bör revideras och skälen för detta. Regeringen tvingades dock återkalla propositionen då det inte förelåg erforderligt stöd för förslaget i . Enligt regeringens bedömning är det emellertid nödvändigt att fullfölja det aviserade förändringsarbetet angående åtgärdstaxan och kommer att få i uppdrag att utarbeta ett förslag till reviderad tandvårdstaxa som i princip utgår från förslaget i den återkallade propositionen. Det innebär således att den nuvarande åtgärdsförteckningen omformas så att vissa åtgärder sammanförs så att alla tjänster, inkl. tandtekniskt arbete och allt material för en viss behandlingsåtgärd samlas under en åtgärdsrubrik med ett arvode. Vidare bör arvodena för respektive åtgärd vägas samman med utgångspunkt i principen om lägsta effektiva omhändertagandenivå. Självrisken på behålls och ersättningen från försäkringen bör vara för behandlingskostnader upp t.o.m. då ett särskilt högkostnads-skydd inträder ersättning. Försäkringsersättningen för ädelmetall i de tandtekniska arbetena bör avskaffas. Med utgångspunkt från dessa förändringar skall den reviderade taxan grundas på en utgiftsram om , vilket är lägre än vad som tidigare gällt för . Förslaget beräknas för innevarande budgetår minska anslaget med . Regeringen har också för avsikt att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag som utgår från att samtliga subventioner i tandvårdsförsäkringen slopas med undantag för ett ekonomiskt skydd för de s.k. särskilda patientgrupperna dvs. grupper som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov. För detta ändamål skall avsättas en utgiftsram på högst , vilket innebär en ytterligare utgiftsminskning på ca . Denna omstrukturering av tandvårdsförsäkringen är planerad att träda i kraft . F 1.Riksförsäkringsverket och . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för uppfört ett ramanslag på och för de allmänna försäkringskassorna ett ramanslag på 6 . Genomförandekostnader för det reformerade ålderspensionssystemet beslutade på grundval av propositionen 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet om riktlinjer för en genomgripande reform av det allmänna ålderspensionssystemet (bet. 1993/94:SfU24, rskr.1993/94:439). Den dåvarande regeringen beslutade att inom tillsätta en arbetsgrupp, benämnd Genomförandegruppen, med företrädare för de politiska partier som ställt sig bakom förslagen i den angivna propositionen. Genomförandegruppen fick i uppdrag att medverka vid det fortsatta beredningsarbetet och att vårda överenskommelsen. budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil.6) föreslog regeringen att pensionsreformen skall träda ikraft . godkände förslaget (bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343). Härefter har i en departementspromemoria Reformerat pensionssystem - lag om inkomstgrundad ålderspension, m.m. (Ds 1995:41) redovisat förslag till lagstiftning vad avser intjänande och beräkning av inkomstgrundad ålderspension, m.m. Departementspromemorian har remissbehandlats. Den socialdemokratiska partikongressen har antagit riktlinjer för ett brett upplagt samråd kring det kommande pensionssystemet. Utifrån detta samråd avser regeringen att ta ställning till de frågor som är öppna inom ramen för pensionsöverenskommelsen. Regeringen eftersträvar en bred politisk uppslutning kring reformeringen av pensionssystemet. Med utgångspunkt i av statsmakterna gjorda ställningstaganden bedrivs ett omfattande utvecklingsarbete vid . För arbetet med pensionsprojektet krävs resursförstärkning vid fr.o.m. innevarande budgetår. Med hänsyn till att det är fråga om utvecklingsarbete som beräknas bli av betydande värde för verksamheten kan låneramen i disponeras. Regeringen har i regleringsbrev avseende socialförsäkringsadministrationen meddelat beslut om låneramens storlek för /96. Regeringen beräknade härvid lånebehovet för det reformerade pensionssystemet till . Det är nu regeringens avsikt att besluta om ökning av låneramen med ytterligare . De räntekostnader som skall betalas för lån för arbetet med pensionssystemet under innevarande budgetår beräknas till . För detta belopp behöver medel tillföras anslag. Med hänsyn till den stora betydelse pensionen har för allmänheten är informationen om det reformerade pensionssystemet av stor vikt. Vissa informationsinsatser har också redan genomförts. Enligt regeringens bedömning behövs fortsatta insatser. Informationsbehovet omfattar såväl generell information genom försorg som mer riktad information via försäkringskassorna. Av vikt är att försäkringskassorna har en god kunskapsnivå och beredskap för att kunna besvara allmänhetens frågor. Regeringen beräknar medelsbehovet för generella informationsinsatser under /96 till . Av medlen avses viss del ställas till regeringens disposition. För försäkringskassorna beräknas ett ytterligare medelsbehov om . Regeringen anser mot bakgrund härav att för förberedelser för det reformerade pensionssystemet skall för innevarande budgetår ramanslaget till tillföras och ramanslaget till Allmänna försäkringskassor . Kostnaderna för den löpande administrationen och genomförandet av pensionsreformen bör enligt regeringens mening finansieras inom ramen för det allmänna pensionssystemet. En sådan ordning ligger i linje med nuvarande princip för finansieringen av ATP-systemets administration. Regeringen avser att i samband med förslag om den närmare utformningen och finansieringen av det reformerade pensionssystemet återkomma till angående finansiering av administrationen. Genomförandekostnader för reform om nya regler för bostadsbidrag I propositionen 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag har regeringen lämnat förslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Förslagen omfattar i första hand ett nytt inkomstprövningssystem som beräknas innebära betydande kostnadsminskningar. Regeländringarna skall enligt regeringens förslag i huvudsak träda i kraft . I propositionen anges att de administrativa konsekvenserna av det nya regelsystemet inledningsvis kommer att bli påtagliga. Inför ikraftträdandet krävs förberedelsearbete hos såväl som försäkringskassorna. I propositionen anges också att beräknat kostnaderna för förberedelser som omfattar utveckling av ADB-system, uppbyggnaden av administrativa rutiner, utbildning av försäkringskassornas personal samt information till . Regeringen återkommer här beträffande behovet av resurstillskott för förberedelsearbetet avseende innevarande budgetår. Utöver för tidigare beräknade kostnader behövs för försäkringskassornas handläggning av bidragsärenden inför årsskiftet 1996/97. För genomförandekostnaderna bör ramanslag tillföras och försäkringskassornas ramanslag . Resursförstärkningen för administrationen är en förutsättning för genomförandet av bostadsbidragsreformen och beloppen finansieras främst via besparingar till följd av reformen. Sammantaget innebär förslagen ett ökat anslagsbehov för anslaget . med och för anslaget . Allmänna försäkringskassor med . 6.4 (åttonde huvudtiteln) A 9.Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendetm.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på 1 . Innevarande läsår har extra statsbidrag på anvisats under detta anslag för sysselsättningsskapande åtgärder inom gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning. Detta motsvarar 16 000 platser inom gymnasieskolan och 42 500 platser i vuxenutbildningen, varav 17 000 platser för tredje året i komvux och 1 500 platser för basår inom komvux. Regeringen föreslog i propositionen med förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1995/96:105) att anvisa ytterligare under detta anslag. Medel beräknades då för insatser med 35 300 platser i komvux, varav 3 300 för yrkesutbildning och 4 000 för basår, samt för att inleda försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning med 1 700 platser. En närmare redovisning har lämnats i propositionen om kvalificerad yrkesutbildning m.m. (prop. 1995/96:145) för hur kostnaderna för kvalificerad yrkesutbildning har beräknats. har ännu inte tagit ställning till förslagen i dessa propositioner. Regeringen föreslår , som en inledning på en större utbildningssatsning, att ytterligare 25 000 platser inrättas i komvux för . Med ändring av förslaget i prop. 1995/96:105 kan kostnaderna beräknas för samtliga 56 300 platser - utöver platserna för kvalificerad yrkesutbildning och basåret - till i genomsnitt ca per helårsplats. Motivet för detta är att bidrag för yrkesutbildning inte bör vara enhetligt utan ta hänsyn till att det finns betydande kostnadsskillnader mellan yrkesutbildningar av olika slag. Den sammanlagda kostnaden för komvux, basår och kvalificerad yrkesutbildning beräknas till för . Ökningen i förhållande till prop. 1995/96:105 är . Förslag avseende ökade kostnader för studiemedel och vuxenstudiestöd behandlas under anslagen E 4. Studiemedel m.m. resp. E 5. B 1.Bidrag till folkbildningen I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 3 . Regeringen föreslog i prop. 1995/96: 105 med förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 att erhåller ytterligare för särskilda kurser för arbetslösa förlagda till studieförbund och folkhögskolor . Regeringen föreslog även att ytterligare skulle anvisas för att möjliggöra ca 6 000 extra platser inom folkhögskolan . Regeringen meddelade sin avsikt att i budgetpropositionen för återkomma till med motsvarande förslag avseende . Regeringen föreslår, utöver vad som föreslagits i prop. 1995/96:105, att ytterligare , anvisas för att möjliggöra ca 4 000 fler platser inom folkhögskolan . Såvitt gäller resurser för dessa platser för avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen för . Universitet och högskolor m.m. Övriga utgifter inom grundutbildningen I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 1 . Under detta anslag har anvisat medel för vissa särskilda åtgärder under /96 för att, mot bakgrund av den höga arbetslösheten, erbjuda fler studerande plats i högskolan. Regeringen har i propositionen Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1995/96:105) föreslagit att de tillfälliga utbildningssatsningarna bör förlängas att gälla under /97. Detta förslag innebar en viss minskning i omfattningen av platser i förhållande till vad som gäller för innevarande budgetår. Regeringens förslag innebar att resurser skulle anvisas av /96 för 5 000 platser inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena, för 2 600 basårsplatser samt för 1 200 platser inom aspirantutbildning för arbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Regeringen anförde vidare att om universiteten och högskolorna bedömde det möjligt att öka antalet basårsplatser utöver de föreslagna antalet, skulle en omfördelning av platser från de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena till basårsplatser göras inom ramen för de anvisade medlen. Efter att universitetens och högskolornas uppfattning inhämtats har det visat sig att antalet basårsplatser kan utökas till cirka 3 400 varför antalet platser inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildnings-områdena reduceras. Regeringen föreslår, utöver vad som föreslagits i prop. 1995/96:105, att ytterligare resurser anvisas av /96 för 2 000 platser varav 1 450 platser inom de humanistiska, samhälls- vetenskapliga och juridiska utbildningsområdena. Därmed bibehålls /97 samma nivå inom dessa utbildningsområden som gäller innevarande läsår. De övriga 550 platserna bör avse naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Kostnaderna för de nu föreslagna platserna uppgår till av /96. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för avseende resurser för de föreslagna platserna. Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Medlen avser att täcka ersättning till landsting/kommuner för sammanlagt 18 månader. Enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt avtal om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m skall statens ersättning till berörda landsting/kommuner betalas i sin helhet och avse det aktuella kalenderåret. /96 omfattar således två utbetalningstillfällen, och , varför medel för två hela kalenderår borde ha anvisats under anslaget. Regeringen beräknar ersättningsbeloppet för två kalenderår till 3 , dvs. en ökning med . Den ökade belastningen som detta innebär för statsbudgeten och därmed för statens upplåningsbehov och ränteutgifter, finansieras bl.a. av att den minskade dimensioneringen på läkar- och tandläkarutbildningarna minskar belastningen på detta anslag. Vidare görs en indragning av reserverade medel på anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. med ca . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns det för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på 11 . Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. föreslås ytterligare medel till bl.a. platser i komvux för . Vidare föreslås under anslaget B 1. Bidrag till folkbildningen medel för platser i folkhögskolan för . Regeringen räknar med att hälften av de studerande på dessa platser kommer att välja studiemedel. Resurser till studiemedel bör därför anvisas till 12 500 platser i komvux och 2 000 platser i folkhögskolan för . Studiemedel motsvarande dessa platser beräknas till . Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till med ett nytt förslag om studiestöd för dessa platser avseende . Under anslaget C 46. Övriga utgifter inom grundutbildning föreslås medel för tillfälliga utbildningssatsningar inom den högre utbildningen. Satsningarna avser 2 000 platser och kostnaderna för studiemedel för de studerande beräknas till . Totalt beräknas således kostnaderna för studiemedel för de särskilda satsningarna uppgå till . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationanslag på 3 . Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. föreslår regeringen medel till platser i bl.a. komvux för . Vidare föreslås under anslaget B 1. Bidrag till folkbildningen medel för platser i folkhögskolan för . Regeringen räknar med att hälften av de studerande på dessa platser kommer att välja särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) och föreslår därför att det för svuxa anslås medel till motsvarande ytterligare 12 500 platser i gymnasial komvux och 2 000 platser i folkhögskolan för . Resurser för svuxa motsvarande dessa platser beräknas till avseende . Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till med förslag om studiestöd för dessa platser avseende . 6.5 (nionde huvudtiteln) I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Med anledning av medlemskap i unionen (EU) måste i enlighet med upprätta gränskontrollstationer mot tredje land. Vid dessa skall alla levande djur och djurprodukter som importeras till gemenskapen kontrolleras. () har det övergripande myndighetsansvaret för införselfrågor avseende levande djur och djurprodukter enligt förordningen (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. SJV förordnar officiell veterinär på vissa platser med särskild befogenhet som gränskontrollveterinär. Hur en gränskontrollstation skall se ut och hur kontrollerna skall utföras är strikt reglerat i . I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:251) om gränskontrollveterinärer samt om införselorter m.m. anges via vilka orter införsel får ske av djur och djurprodukter från land utanför EU. Genom en ändring i föreskrifterna (SJVFS 1995:190) upphörde möjligheten att föra in levande djur via hamn . Via hamn får därefter endast införsel av djurprodukter ske. I skrivelse till kommuner som har internationell hamn eller flygplats har SJV meddelat att verket kommer att besluta om en begränsning av antalet gränskontrollstationer. Gränsen mot undantas tills vidare. De gränskontrollstationer som SJV i skrivelsen i första hand åsyftar är (djur och djurprodukter), hamn (djur och djurprodukter), hamn (djurprodukter) och Ystads hamn (djurprodukter). SJV anger att det finns möjlighet att inrätta ytterligare gränskontrollstationer utöver dessa under förutsättning att kommuner eller företag tar ansvar för finansieringen av uppbyggnad och drift av dem. Driften skall i huvudsak finansieras via avgifter från importörerna. Regeringen föreslår att ett engångsbelopp på tillförs ramanslaget för att användas för bidrag till täckande av investeringskostnader för gränskontrollstationer. Finansiering sker genom att prisregleringsmedel, som redovisas under anslaget, inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Europeiska unionens råd antog en förordning om kompensation för märkbara sänkningar av jordbruksomräkningskurserna före (förordning (EG) nr 2990/95, EGT nr L312/7). Denna föreskriver att , i det fall en sådan sänkning av kursen sker, får bevilja stöd till jordbruket under tre på varandra följande tolvmånadersperioder med början efter den månad då kursen revalverades. Beloppet för den andra och den tredje perioden skall minskas med en tredjedel av det belopp som ges . Stödet får inte inriktas på en viss produktion. Den svenska kronans jordbruksomräkningskurs gentemot ecun revalverades . Det innebär att EG:s förordning nu är tillämplig för . Det kompensationsbelopp som utgår från EG-budgeten har fastställts till . utgår följaktligen två tredjedelar av detta belopp - 57,67 miljoner - och en tredjedel - 28,83 miljoner, dvs. På den svenska statsbudgeten tas anslag upp motsvarande de belopp som erhåller från EG-budgeten. För utbetalning av stödet krävs därför att ett särskilt anslag på den svenska statsbudgeten anvisas. Tillämpningsreglerna för stödet fastställs i förordning (EG) nr 2921/95 av om närmare bestämmelser om kompensation för sänkning av vissa jordbruksomräkningskurser (EGT nr L305/60 ändrad genom förordning (EG) nr 459/96 (EGT nr L 64/12). Förordningen föreskriver att man i detta fall får använda medlen antingen till kollektiva åtgärder av allmänt intresse för jordbruket, t.ex. forskning, eller till andra av redan godkända nationella stöd. Ytterligare ett krav är att stödet inte får ersätta nationella utgifter, den s.k. additionalitetsprincipen. Åtgärderna skall således till sin art eller storlek utgöra ett komplement till åtgärder som skulle ha vidtagit om detta stöd inte beviljats. De får inte heller åtnjuta annat stöd från gemenskapen. Om stödet per jordbruksföretag i genomsnitt underskrider 400 ecu (motsvarar ), får man avstå från att fördela stödet direkt till företagen. Det stöd får ge ligger långt under denna gräns. Det genomsnittliga stödbeloppet är så litet, ca , att kostnaden för att fördela det på företagsnivå skulle bli orimligt stor i förhållande till stödets storlek. Stödet kommer därför inte att fördelas till jordbruksföretagen. Fördelningen av stödet till olika ändamål skall godkännas av kommissionen innan utbetalning får ske. Ansökan skall lämnas före . Därefter har kommissionen till sitt förfogande att behandla ärendet och ge sitt utlåtande. Regeringen avser att utforma detaljplanerna för stödet och sedan i enlighet med underställa dessa kommissionen för godkännande. Regeringen har för avsikt att i detta sammanhang prioritera forskning och utveckling inom jordbrukssektorn samt marknadsfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter. Därutöver kan vissa andra kollektiva ändamål, såsom kartor för skiftesidentifiering samt verksamheten med s.k. maskinringar, bli aktuella. Samtliga dessa ändamål kan komma i fråga endast under förutsättning att de kan utformas så att de stämmer överens med de krav som ställs i . Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns uppfört ett reservationsanslag på för Bidrag till fiskevård och ett förslagsanslag på för Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. Regeringen beslöt (skr. 1995/96:114) att återkalla proposition 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. Syftet med den i propositionen föreslagna fiskevårdsavgiften var att finansiera angelägna fiskevårdsinsatser. I skrivelsen till förklarade regeringen som sin avsikt att lägga fram förslag till annan finansiering av dessa insatser. Regeringen föreslår nu att vissa statliga insatser för fiskevården även i fortsättningen skall finansieras över statsbudgeten. Medlen bör användas för att uppdatera och färdigbehandla ansökningar om bidrag till förrättnings- kostnader för fiskevårdsområden som inkommit före , men även för bidrag till att i övrigt bilda eller omarrondera fiskevårdsområden. Fisketillsyn längs kusterna och i de är sådan verksamhet som ingår i den allmänna fiskevården och bör få stöd.