prop · GJ03120 · 1996-01-01 00:00:00 — Medlemskapet i EU innebär på naturvårdsområdet att skall peka ut och skydda ett antal områden av gemenskapsintresse som tillsammans med områden i andra länder skall utgöra ett sammanhängande ekologiskt nätverk benämnt Natura 2000. Styrande för arbetet är dels rådets direktiv om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, det s.k. art- och habitatdirektivet, dels rådets direktiv om bevarande av vilda fåglar det s.k. fågeldirektivet. I kommissionens habitat-kommitté har Sverigt fått gehör för att de nordiska fjällområdena inte skall anses utgöra en del av EU:s boreala biogeografiska region utan istället skall anses som en separat del av den alpina regionen. Ett omfattande urvals- och sammanställningsarbete rörande områden som uppfyller kriterierna i direktiven pågår. I bl.a. en delredovisning till har regeringen angett 343 områden i landet som skulle kunna ingå i Natura . Föreslagna områden är skyddade enligt naturvårdslagen eller är domänreservat. Regeringen har aviserat att ytterligare områden kommer att förelås att ingå i Natura . Regeringen verkar också för att de särskilda förhållandena i i högre grad skall beaktas vid nätverkets utformning. och har upprättat ett gemensamt förslag för komplettering av habitatdirektivet med sådana livsmiljöer och arter som har stor betydelse för naturvården i våra nordliga regioner. Genom LIFE ges stöd för projekt inom bl.a. naturvård. Vid årets fördelning av medel har erhållit stöd för projekt avseende bevarande av den vitryggiga hackspettens livsmiljöer samt bevarande av vissa våtmarker enligt myrskyddsplanen. Restaureringen av har slutförts. Vidare har regeringen beslutat att ett vidsträckt område i - benämnt det lappländska världsarvsområdet - skall föreslås som område på världsarvslista. 8.2 Ett uthålligt jordbruk Den ökning av försäljningen av bekämpningsmedel som noterats torde till stor del bero på hamstring inför den höjning av miljöavgiften som genomfördes . Godkännandet av vissa bekämpningsmedel som normalt säljs i relativt stora kvantiteter drogs in och dessa får endast säljas . Användningen 1994 ligger därför troligen fortfarande kvar på av medeltalet för perioden . har antagit målsättningen att av den odlade arealen skall vara ekologiskt odlad . har fått i uppdrag att utarbeta en aktionsplan för att nå målsättningen. Regeringen har fattat beslut om ett miljöprogram för jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven. Miljöprogrammet rymmer ett flertal åtgärder fördelat på tre delprogram, som syftar till att bevara eller förbättra den biologiska mångfalden och miljötillståndet i odlingslandskapet. Det tidigare programmet för landskapsvård är infasat och utökat. Vidare ingår åtgärder inom miljökänsliga områden för att anlägga våtmarker och kantzoner m.m. Det utgår även ersättning för bevarande av utrotningshotade husdjursraser och för ekologisk odling. är avsatt för genomförandet av miljöprogrammet. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att löpande följa och utvärdera effekterna av miljöprogrammet. I regeringens prop. 1995/96:76 anförs att som medlem i EU också skall införa ett stödprogram för skogsplantering på i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2080/92. Programmet skall anpassas till nationella förhållanden och medverka till ett rikt och varierat kulturlandskap och bevarandet av den biologiska mångfalden och landskapets kulturvärden. Det är därför viktigt att stödet samverkar med det redan beslutade miljöprogrammet för jordbruket. Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en parlamentarisk kom-mitté med uppgift att utarbeta ett samlat förslag till reformer av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP). Reformerna skall syfta till att marknadsorientera, avreglera och miljöanpassa CAP. Uppdraget skall redovisas . 8.3 Ett hållbart skogsbruk Den nya skogspolitiken innebär att miljömålet väger lika tungt som produktionsmålet och att miljökraven i skogsvårdslagen har skärpts. Skogsbrukets sektorsansvar för natur- och kulturmiljövården förstärks och utvecklas. Den nya skogspolitiken leder till större frihet för skogsägaren, men också till ökat ansvar. Detta förutsätter förbättrad kunskap hos skogsägaren. Rådgivning, utbildning och inventering är därför framträdande skogspolitiska medel. Skogsbrukets hänsyn och anpassning till biologisk mångfald, kulturmiljövärden och till andra allmänna intressen förbättras. Detta indikeras bland annat av en uppföljning som har gjorts av skogsvårdslagens krav på hänsyn vid avverkning. Såväl nationellt som internationellt arbetar aktivt med att följa upp konventionen om biologisk mångfald inom skogssektorn. Nationella inventeringar av sumpskogar och nyckelbiotoper fortsätter. har vidare utarbetat en aktionsplan för biologisk mångfald och uthålligt skogsbruk. Staten har genom skogsvårdsorganisationerna träffat naturvårdsavtal med skogsägare och beviljat bidrag till natur- och kulturvårdsåtgärder. finns ett knappt hundratal sådana avtal. Det pågår miljöutbildning av skogsägare och anställda inom skogsbruket, bl.a. med stöd av EU-medel. Certifiering av skogsbruk diskuteras mellan miljöorganisationer och skogsnäringen. Praktiskt skogsbruk med ett landskapsekologiskt perspektiv bedrivs på försök på såväl bolagsägd som privatägd skogsmark. Arealen skyddad produktiv skogsmark ökar. Vid sidan av nationalparker och naturreservat har 200 områden, omfattande drygt 400 ha, inrättats på skogsmark med stöd av biotopskyddsbestämmelserna. Förvaltningen av tidigare Domänverksmark, bl.a. domänreservaten har reglerats. Detta innebär att ca mark i 14 län, varav ungefär en femtedel produktiv skogsmark, kan skyddas som nationalpark eller naturreservat utan att anslaget för markinköp belastas. Framtida arbete och har regeringens uppdrag att löpande utvärdera skogspolitikens effekter för den biologiska mångfalden. Skogspolitikens effekter, särskilt med avseende på miljömålet, skall redovisas . Biotopskyddet skall följas upp. Inventering av nyckelbiotoper och sumpskogar skall vara klara . har regeringens uppdrag att genomföra en framtidsstudie benämnd 2021, med inriktning på systemstudier för bl.a. skogsbrukssektorn. Utöver skogsbrukets fortsatta miljöanpassning måste arealen skyddad produktiv skogsmark öka, främst nedanför det fjällnära området i enlighet med skogspolitiska beslut. Miljövårdsberedningen (Jo 1968A) har fått i uppdrag att, mot bakgrund av utvärderingar utförda av och , yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behöver utökas och föreslå olika möjligheter och former för att åstadkomma detta. 8.4 Friluftsliv, allemansrätt och strandskydd Tillgång till en rik och varierad natur är viktig för människors utveckling och välbefinnande. Inte minst för de boende i tätorterna är tillgången till näraliggande naturområden av stor betydelse för att tillgodose behoven av rekreation och friluftsliv. Det är därför angeläget att mark avsätts för dessa ändamål. I närheten av tätorter i storstadsområdena och i de större tätortsregionerna är behovet av en naturvårdsinriktad fysisk planering särskilt stort. Denna planering gäller bl.a. behovet av att i ett regionalt perspektiv slå vakt om och utveckla en sammanhängande grönstruktur. Det är i ett sådant perspektiv viktigt att stärka samarbetet mellan natur- och kulturmiljövården. Områden i och i anslutning till städer och tätorter, som i ett nationellt perspektiv bedöms ha unika natur- och kulturvärden kan ges skydd som nationalstadsparker. Regeringen har givit en särskild utredare i uppgift att undersöka möjligheten att inrätta fler nationalstads-parker. Naturens betydelse för turismen har framhållits i regeringens proposition om inriktningen av turistpolitiken (prop. 1994/95:177). Vår vidsträckta och orörda natur är en unik tillgång och det är därför av avgörande betydelse för turistnäringen att denna resurs vårdas. Det finns således en mycket stark koppling mellan å ena sidan turistpolitiken och å andra sidan miljöpolitiken, naturvården och skogspolitiken. Koncentrerat friluftsliv av många människor till känsliga områden kan leda till miljöskador. De fall där företag inom rekreationssektorn organiserar aktiviteter som förutsätter att människor tillsammans utnyttjar allemansrätten har i vissa områden medfört särskilda problem. På uppdrag av regeringen har i sin rapport och kommersen lämnat förslag till praktiska lösningar på dessa problem. En remissbehandling av rapporten har avslutats. har för avsikt att utfärda allmänna råd för orientering. Strandskyddet är det kanske viktigaste instrumentet när det gäller att skydda allemansrättsligt tillgängliga områden. Skyddet har utvidgats till att även omfatta livsvillkoren för växter och djur. har regeringens uppdrag att utarbeta allmänna råd med anledning av detta utvidgade strandskydd. Uppdraget skall vara redovisat senast vid utgången av . 8.5 Fjällen och skärgårdsområden Fjällen och skärgårdsområdena tillhör våra mest skyddsvärda områden. Vid sidan av den bofasta befolkningens försörjning genom traditionella areella näringar har områdena stora värden för turism och friluftsliv såväl nationellt som internationellt. Regeringen gav Miljövårdsberedningen i uppdrag att lämna en samlad analys av miljösituationen i landets fjällområden. I betänkandet Hållbar utveckling i landets fjällområden (SOU 1995:100) redovisar Miljövårdsberedningen förslag som rör främst fysisk planering, rennäring, snöskotertrafik, turism och friluftsliv. Frågor rörande skotertrafik har särskilt behandlats av beredningen bl.a. med utgångspunkt i tidigare utredningar rörande skotertrafik och betänkande Miljöklassning av snöskotrar (SOU 1995:97). Beredningens betänkande är föremål för en bred remissbehandling. Regeringen avser att lämna en proposition till . Det nya upplåtelsesystemet av rätt till småviltsjakt och fiske ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen är föremål för utvärdering. Vid redovisningen skall bedömningar av allmänna verkningar på miljön ingå. Regeringen har vidare gett Miljövårdsberedningen i uppdrag att till analysera miljösituationen i landets skärgårdsområden och föreslå en strategi och åtgärder för en bättre miljö i områdena. Syfte med arbetet är att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling i skärgårdarna. Arbetet skall bedrivas med utgångspunkt i behovet av en levande skärgård samt olika verksamheters och aktiviteters inverkan på miljön. Tyngdpunkten i arbetet skall läggas på de skärgårdsområden som av beredningen bedöms som mest utsatta. Ett miljöanpassat transportsystem Arbetet med trafikens miljöanpassning måste drivas vidare på ett kraftfullt sätt. Det bör även fortsättningsvis baseras på en avvägning mellan behovet av att utveckla transporter för att möta 2000-talets transportbehov och nödvändigheten av att öka transportsystemets miljöanpassning. (K 1995:01) arbete kommer att i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande ge ett underlag för regeringens fortsatta arbete med att miljöanpassa transporterna. driver i samarbete med trafikverken och andra aktörer inom transportsektorn ett projekt om ett miljöanpassat transportsystem, som kommer att användas som underlag i arbete. Länsstyrelsernas arbete med en regional samhällsplanering för ett miljöanpassat transportsystem har genom redovisats till regeringen och kommer också att användas som underlag i . Det behövs ytterligare åtgärder för att förbättra fordon och bränslen. har lagt fram sitt slutbetänkande med förslag om miljöklassning av snöskotrar (SOU 1995:97). Förslagen innebär, om de genomförs, att de mycket höga kolväteutsläppen liksom bulleremissionerna minskar. 9.1 och EU Huvudinriktningen för arbete med trafik- och miljöfrågorna i EU är att medverka till utvecklingen av ett mera miljöanpassat transportsystem i . I sak innebär det bl.a. skärpta miljökrav på fordon och bränslen, att investeringar i infrastrukturen bidrar till ett miljöanpassat transportsystem och samordnas med övriga planer för markanvändning och att miljökonsekvensbeskrivningar utvecklas. 9.2 Avgaskrav på bilar Prioriterade frågor för för kommande kravnivåer är hållbarhetskrav och tillverkaransvar, att medlemsländernas möjligheter att utveckla egna miljöklassystem förbättras samt att arbetet med att utveckla bränslesnåla samt trafiksäkra bilar påskyndas. har haft framgång i detta arbete bl.a. genom att kommissionen nu förbereder förslag om tillverkaransvar. inleddes infasningen av skärpta avgaskrav för tunga fordon i enlighet med direktiv /542/EEG som innebär att fordon med nya typgodkännanden skall klara kraven för miljöklass 2 eller 1. För personbilar skärps kraven på liknande sätt . I EU pågår också en infasning av strängare avgaskrav för bilar. Regeringen avser att återkomma till angående de effekter förändringarna får för svensk lagstiftning. 9.3 Avgaskrav på fritidsbåtar I och har initiativ tagits för att utsläpp från motorer till motorbåtar skall regleras. har i samarbete med färdigställt en rapport med förslag till avgas- och bullerkrav på motorer till motorbåtar. Förslagen innebär, om de genomförs, att de mycket höga kolväteutsläppen liksom bulleremissionerna minskar. 9.4 Avgaskrav på motorcyklar och mopeder Inom EU förbereds gemensamma regler för avgasutsläpp från motorcyklar och mopeder. Dessa fordon har motorer med mycket höga utsläpp. Förslagen innebär att avgaskrav införs . Om förslaget genomförs kommer avgaskraven för mopeder att skärpas . Den position har varit att en ytterligare skärpning av kraven skall ske och att de relativt höga utsläppen från dessa fordon då skall vara i nivå med dagens personbilars. Förslagen innebär, om de genomförs, att de mycket höga kolväteutsläppen liksom bulleremissionerna minskar. 9.5 Avgaskrav på arbetsfordon har antagit ett förslag till utformning av avgaskrav på dieselmotorer till arbetsmaskiner. De föreslagna kravnivåerna är i paritet med de som redan införts för motorer till tunga vägfordon genom direktiv /542/EEG. har bidragit aktivt till detta förslag och kommer att verka för att ministerrådet antar stränga regler. Utöver detta har i uppdrag att utvärdera möjligheter till nationella insatser på området. 9.6 Bränslen Miljöklasser för bensin och diesel bidrar till bättre miljö i . Det pågår ett arbete i EU för att utveckla kvalitetskrav på bensin och diesel. position är att förslagen skall ge goda hälso- och miljöeffekter som inte begränsas till lokala luftkvalitetsproblem samt att medlemsländerna skall ges möjlighet att stimulera en introduktion av bättre kvaliteter och miljöklasser. har presenterat de positiva erfarenheter vi har av systemet med miljöklassning av bränslen. Regeringen har förbjudit bly i bensin . När det gäller alternativa bränslen ges i dispenser till pilotprojekt från reglerna om bränslebeskattning. Kommissionen har presenterat ett förslag till direktiv om beskattning av biobränslen. Förslaget har diskuterats i EU, men ännu inte lett fram till något resultat. 9.7 Sjöfart Arbetet för att utsläppen av luftföroreningar och annan miljöpåverkan från sjöfarten skall minska är mycket angeläget. Det bedrivs bl.a. internationellt inom (), () och . Globala överenskommelser om reducering av sjöfartens utsläpp av luftföroreningar är svåra att uppnå. bör verka, genom bilaterala överenskommelser eller ekonomiska styrmedel, för att fartyg inte tillåts använda olja med högre svavelhalt än 0,5 viktprocent. Detta arbete bör även inkludera reduktion av kväveoxider, t.ex. genom katalytisk avgasrening. 9.8 Luftfart Arbetet med luftfartens miljöfrågor bedrivs förutom i EU även inom ramen för det internationella samarbetet i (). Erfarenheterna från detta arbete kan jämföras med erfarenheterna från sjöfartsområdet. Internationella överenskommelser om en begränsning av utsläppen är mycket svåra att nå. Diskussionen om styrmedel t.ex. miljörelaterade avgifter pågår dock såväl i som i EU och arbetar för att öka möjligheterna att använda ekonomiska styrmedel inom den internationella luftfarten. I har den bullerdifferentierade landningsavgiften som infördes ytterligare differentierats. bör också verka för att skärpta utsläppskrav för kväveoxider och höghöjdsutsläpp av vattenånga införs globalt genom eller i andra hand regionalt inom EU. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten, och att analysera en skärpning av flygbullernivånormen för planering av nya flygplatser och ny bebyggelse vid befintliga flygplatser samt i vissa fall för befintlig bebyggelse. Uppdraget har redovisats och bereds nu inom . 9.9 Trafikbuller I enlighet med proposition 1993/94:215 Handlingsplan mot buller som anslöt sig till, erhöll bl.a. trafikverken och uppdrag som syftade till att medverka till en kraftig minskning av trafikbullret. Dessa uppdrag har redovisats och är under remittering. EG- kommissionen förbereder också en bullerpolicy. har redovisat sitt uppdrag att utvärdera de bullerbegränsade åtgärder som länsstyrelserna vidtagit för motorbåtstrafiken. uppdrag att utvärdera regleringen av vattenskoteråkning har redovisats till regeringen . Rapporten är på remiss. Miljöanpassat näringsliv Konsumenternas ökande krav på en god miljö är den främsta drivkraften för näringslivets miljöanpassning. Miljökraven visar sig i en ökad efterfrågan på miljöanpassade produkter och produktionsprocesser. Kon-sumenternas krav leder också till en successiv utveckling av miljöpolitiken och dess styrmedel. Regeringens roll är att utforma en politik som understödjer denna utveckling. Att miljöanpassning också kan vara en stark drivkraft för teknikutveckling och tillväxt, betonas i regeringens proposition 1995/96:25 (FiU1, rskr. En politik för arbete, trygghet och utveckling. En särskild utredare arbetar med att skapa ett handlingsprogram för hur miljömålet inom konsumentpolitiken skall uppnås (C1994:04). Den tidiga miljöpolitiken utformades i stor utsträckning som regler för utsläpp från enskilda anläggningar. Efterhand ökade behovet av att reglera produkters miljöpåverkan, vilket bland annat ledde till införandet av lagen om kemiska produkter, producentansvar och miljömärkning av konsumentvaror. finns också möjligheter att "miljömärka" företagens verksamhet med olika certifieringssystem. och har bildat en särskild arbetsgrupp för att gemensamt finna nyckelområden där miljöpolitikens och näringspolitikens styrmedel kan utvecklas och samordnas. Syftet är att öka företagens möjligheter att stärka konkurrenskraften genom miljöanpassning. Departementen arrangerade en konferens, "Miljön som resurs", med deltagare från såväl myndigheter som näringsliv för att öka debatten i dessa frågor. Konferensen fick starkt gensvar hos näringslivets företrädare, och innehållet sammanfattades i skriftserie nr 2 ''''95. Vidare har () fått i uppdrag att göra en kartläggning av den svenska miljöindustrin. Den finansiella sektorns betydelse för företagens miljöarbete har uppmärksammats och miljöministern har tagit initiativ till en dialog med de svenska bankerna för utbyte av tankar och idéer om hur bankerna kan förbättra sin verksamhet på miljöområdet. (M1995:02) har haft liknande diskussioner med försäkringsbranschen. 10.1 Teknikutveckling Miljöpolitiken kan stärka den ekonomiska tillväxten bland annat genom att stimulera företagen till teknisk utveckling. Offentlig upphandling av varor och statligt ledd teknikupphandling är exempel på instrument som kan användas för detta. En utredare har därför utsetts (N 1995:114) som ska undersöka vilka marknader som effektivt kan påverkas i riktning mot miljöanpassning genom ökade miljökrav för offentlig upphandling. Statligt ledd teknikupphandling har redan visat sig effektiv för att få fram energieffektivare produkter. Regeringen avser att inrätta en delegation för miljöteknik, som skall upprätta ett program för upphandling av miljöteknik. 10.2 Frivillig miljöstyrning och miljörevision Frivillig miljöstyrning och miljörevision inom industrin, (Eco-Management and Audit Scheme, EMAS), har införts i liksom inom övriga EU. Syftet med systemet är att förbättra och utvärdera industrins miljöarbete och ge allmänheten information om detta arbete. Reglerna innehåller högt ställda krav på hur miljöarbete skall bedrivas inom de företag som väljer att ansluta sig. Systemet kan leda till ökad trovärdighet för det miljöarbete som sker i företagen. har bildats av regeringen, , och . Rådets uppgift är att informera om EMAS, samt att sköta registreringen av de företag som ansluter sig till systemet. Det första företaget registrerades . För att stärka arbete har godkänt regeringens förslag att rådet skall få ett villkorat aktieägaretillskott om (Prop. 1995/96:107, bet. 1995/96:JoU15, rskr 1995/96:107). Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) har fått i uppgift att utse oberoende miljökontrollanter som granskar de företag som ansluter sig till EMAS. Den första miljökontrollanten godkändes . Närings- och teknikutvecklingverket () har utsetts att ansvara för information och hjälp till små och medelstora företag som är intresserade av att ansluta sig till EMAS. har godkänt regeringens förslag att anvisa till som ett engångsbelopp för att finansiera informationsverksamhet som skall underlätta för små och medelstora företag att ansluta sig till systemet. har utrett möjligheterna att utvidga EMAS till andra delar av näringslivet än industrin. Uppdraget har redovisats till regeringen, som kommer att ta ställning till en eventuell utvidgning . 10.3 Miljön i arbetsmarknadspolitiken Det finns i många fall goda samhällsekonomiska motiv för att låta sysselsättningpolitiska åtgärder inriktas mot en omställning av samhället i ekologiskt hållbar riktning. beslutade om för miljöinvesteringar med sysselsättningsinriktning, (prop. 1994/95:25, bet. FiU01, rskr. 1994/95:145- 146). Antalet ansökningar har varit stort och den utvärdering som gjorts av visar att sysselsättningseffekten förväntas bli god som avsevärda miljöförbättringar kommer att uppnås. För att stödja investeringar och sysselsättning inom miljöområdet har avsatts till investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning (prop. 1994/95:100, bet. KU40, rskr. 1994/95:273). Medlen har kunnat sökas av företag inom näringslivet samt av kommunerna. Ansökningarna har överskridit de avsatta medlen, och enligt en utvärdering som gjorts av kommer kostnaden per arbetstillfälle troligtvis att bli förhållandevis låg i jämförelse med andra sysselsättningspolitiska åtgärder. Vidare avsattes för miljöförbättringar i bostäder och i sådana lokaler där främst barn och ungdomar vistas, samt för installation av ackumulatortankar och investeringar i solvärmeanläggningar i bostäder (prop. 1994/95:218, bet AU15, rskr. 1994/95:398-399). Delar av de medel som avsatts för miljöförbättringar i bostäder kan nu få användas till för andra bostadsförbättringsåtgärder samt för nybyggnation (prop. 1995/96:25, FiU1, rskr 131-134). Efter förslag i regeringens proposition En politik för arbete, trygghet och utveckling, anslogs dessutom som stöd till investeringar i vindkraftverk, samt för stöd till forskning, teknikutveckling och investeringar inom solenergiområdet. 10.4 EU Inom EU har betydelsen av miljöanpassning av näringslivet markerats tydligt i den vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning som lades fram . deltar aktivt i uppföljningen av arbetet med vitboken. Bl.a. har EG- kommissionen konstaterat att en s.k. grön skatteväxling kan vara en möjlig väg att förena tillväxt, sysselsättning och en god miljö. Transeuropeiska nätverk på transport-, tele-, och energiområdena, liknande gemensamma projekt på miljöområdet, s.k. JEPS, samt vidare diskussioner om relationerna mellan miljö, tillväxt och sysselsättning har stor betydelse från miljösynpunkt. Styrmedel i miljöpolitiken 11.1 En ny miljöbalk Regeringen har för avsikt att lägga fram ett nytt förslag till miljöbalk som samlar och skärper lagarna inom miljöområdet.