prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — I fiskevården ingår också åtgärder för biotop- och fiskevård såsom utsättningar av angelägna arter och insatser för att bevara hotade fiskarter. Länsstyrelserna har en viktig roll i bildande och ombildande av fiskevårdsområden samt för att tillse att en fisketillsyn i form av fisketillsyningsmän upprätthålls. Beslut om bidrag för dessa ändamål bör därför även fortsättningsvis fattas av länsstyrelserna. Med hänvisning till vad regeringen ovan anfört bör ett ramanslag till Fiskevård tas upp på statsbudgeten med . Finansiering sker genom att anslagen Bidrag till fiskevård och Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m., som står till regeringens disposition, inte kommer att tas i anspråk under /96. D. och rennäringen m.m. D 4.Ersättning för viltskador m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på . 1992/93:32 om samerna och samisk kultur m.m. tog regeringen upp frågan om ersättning för rovdjursrivna renar. Enligt förordningen (1976:430) om ersättning vid vissa skador av rovdjur i dess lydelse före lämnades ersättning för varje ren som skadats eller dödats genom angrepp av björn, varg, järv, lo eller örn om renen återfunnits. I propositionen föreslog regeringen att ett nytt ersättningssystem införs. Det nya systemet innebär i korthet att rennäringen får disponera ett belopp motsvarande det skäliga värdet av de renar som har rivits av rovdjur. Fördelningen av ersättningen skall baseras på rovdjursförekomst. svarar för administrationen och fördelningen i samverkan med . godtog förslaget (bet. 1992/93:BoU8, rskr. 1992/93:115). Det nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar infördes . Regeringen bedömde i den nämnda propositionen antalet rovdjursdödade renar till knappt 20 000, varav 16 000 är kalvar. Som ett fast belopp för ersättning för rovdjursrivna renar föreslog regeringen i prop. 1994/95:100, bil. 10, att anvisas, vilket enligt propositionen får anses motsvara de rivna renarnas slaktvärde. godtog förslaget, men uttalade att det närmast får anses givet att regeringen, om så anses erforderligt, återkommer till i ärendet kompletteringsproposition eller i annat sammanhang om beredningen av och gemensamt utarbetade förslag till den närmare utformningen av systemet för insamling, bearbetning och redovisning av rapporterade rovdjursobservationer föranleder en omprövning av frågan (bet. 1994/95:BoU16, rskr. 1994/95:272). har därefter gett regeringen till känna att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att ytterligare medel ställs till förfogande för genomförandet av det nya systemet för ersättning för rovdjursrivna renar (bet. 1995/96:BoU7, rskr. 1995/96:153). Regeringens bedömning i prop. 1992/93:32 om samerna och samisk kultur m.m. att antalet rovdjursrivna renar uppgick till knappt 20 000 baserade sig på 3899, Förslag till nytt ersättningssystem för rovdjursrivna renar . Bedömningen av renarnas totala slaktvärde i prop. 1994/95:100 bil. 10 baserade sig på detta antal och det då kända avräkningspriset på renkött. Genom bl.a. och med förslag till utformningen av det nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar har framkommit att rovdjursstammarna ökat i renskötselområdet. Det är framför allt lodjuret som har ökat i antal, men även björnstammen växer. För kungsörn och järv är bilden mer oklar. gör mot denna bakgrund den bedömningen att det verkliga antalet rovdjursrivna renar sannolikt ligger på ca 24 000 djur, varav 18 000 utgörs av kalvar. Till grund för bedömningen ligger enligt verket tillgängliga rovdjursinventeringar och utbetalda rovdjursersättningar. Avräkningspriset på renkött har stigit till per kilo. De rovdjursrivna renarnas slaktvärde, inklusive det statliga pristillägg som betalas till renägaren vid slakt, uppgår därmed till ca . Med hänsyn till de förändringar som skett vad gäller antalet rovdjursrivna renar och avräkningspriset på renkött sedan tog ställning till ersättningen för rovdjursrivna renar, föreslår regeringen att ytterligare anvisas för ändamålet. Inom utreds möjligheterna att inom ramen för EU:s miljöersättningsprogram ta fram ett program med syfte att bevara livskraftiga stammar av de stora rovdjuren i renskötselområdet. Programmet avses innefatta ersättning för de skador rovdjuren åstadkommer baserat på rovdjursförekomst enligt beslut. Ett ersättningssystem som kan medfinansieras av EU måste emellertid anpassas till de krav som ställs i den rådsförordning EEG 2078/92 som ligger till grund för en sådan stödåtgärd. Utan att binda sig för det som sagts om ersättningssystemets konstruktion, föreslår därför regeringen att de delar, t.ex. villkor, sanktions- och kontrollsystem, som kräver anpassning till gällande regelverk, lämnas öppna. Eftersom miljöersättningsprogram förutsätter femåriga åtaganden bör det även lämnas öppet i vilken utsträckning ersättningssystemet kan byggas ut med hänvisning till eventuella förändringar i rovdjursstammarna. Enligt gjorda bedömningar kommer anslaget B 11. Miljöersättningar inom jordbruket inte att utnyttjas fullt ut under innevarande år. Mot bakgrund dels av överskridanden på andra anslag inom verksamhetsområde, dels målsättningen beträffande ersättningen för rovdjursrivna renar i miljöprogrammet har regeringen valt att inte föreslå EG- kommissionen några förändringar i miljöprogrammet. Även de nu föreslagna ökade resurserna för ersättning för rovdjursrivna renar ryms inom ramen för detta underutnyttjande. Således innebär inte detta tillskott ökad belastning på statsbudgeten. 6.6 (tionde huvudtiteln) Datortek för arbetslösa personer som har fyllt Regeringens förslag: Även arbetslösa som har fyllt ges möjlighet att delta i datortek. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i prop. 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. (bet. 1994/95:AU 15, rskr. 1994/95:398) infördes fr.o.m. datortek för arbetslösa ungdomar i åldern som ett led i arbetet med att utveckla till ett ledande land inom informationstekniken. Syftet med datortek är att arbetssökande skall kunna få möjlighet att lära sig använda informationsteknik som ett hjälpmedel inom olika yrken och verksamheter parallellt med arbetsmarknadsinriktade projektarbeten. Den senare delen är en form av utvidgad vägledning/jobbsökaraktivitet som syftar till att vidga arbetsmarknaden för arbetslösa. För /96 har det beräknats att minst 20 000 ungdomar i genomsnitt skall delta i Datortekens verksamhet. Kvinnornas andel av de arbetssökande ökar. Såväl äldre män som kvinnor saknar erfarenhet av ny informationsteknik. För kvinnor som av olika skäl måste lämna anställning inom offentlig sektor är också behovet av kunskap om ny teknik och vidgade yrkesval av särskilt stor betydelse. Det är således fler grupper bland de arbetssökande än ungdomarna som har behov av de insatser som Datorteken kan erbjuda. Enligt regeringens bedömning finns redan nu möjlighet och behov av att öppna Datorteken även för personer som fyllt . En vidgning av målgruppen bör inte innebära att de totala kostnaderna för datortek överstiger det belopp som angivits i regleringsbrevet för innevarande budgetår. Finansieringsbidrag vid arbetsplatsintroduktion (API) Regeringens förslag: Finansieringsbidraget vid arbetsplatsintroduktion höjs från till för praktik som påbörjas fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: För att uppnå ett effektivare utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna sammanslogs flera av dessa till en ny åtgärdsform (Arbetsplatsintroduktion, API) fr.o.m. . API är en åtgärd för arbetslösa personer som har fyllt . Den består av praktik av högst . Att få möjlighet att skaffa sig arbetslivserfarenhet kan för många arbetslösa vara skillnaden mellan arbete och arbetslöshet, då de flesta arbetsgivare är mest intresserade av personer med aktuell arbetslivserfarenhet. Det är därför viktigt för den arbetslöse att få denna möjlighet. Innan en arbetslös anvisas en introduktionsplats skall arbetsgivaren, genom en skriftlig överenskommelse med länsarbetsnämnden, ha åtagit sig att i samband med anvisningstidens slut till staten betala ett finansieringsbidrag om . Undantag från finansieringsbidrag kan göras beträffande arbetslösa som har fyllt , invandrare, arbetshandikappade samt de som deltar i praktikperioder i vägledningssyfte. Som en delfinansiering av den utbildningssatsning som har redovisats bör finansieringsbidraget vid API höjas till för praktik som påbörjas fr.o.m. . De grupper som fortsättningsvis bör undantas från att omfattas av finansieringsbidraget bör vara arbetslösa som fyllt , invandrare, arbetshandikappade samt personer som deltar i praktikperioder i vägledningssyfte . Det generella undantaget beträffande finasieringsbidrag avseende personer som deltar i praktikperioder i vägledningsyftet slopas således fr.o.m. . Höjningen beräknas innebära en inkomstförstärkning på ca för tiden - . Regeringens förslag: Avdraget från arbetsgivaravgiften vid utbildningsvikariat sänks från till per dag för arbetsgivarens lönekostnader för en vikarie som anställs i stället för den som deltar i utbildning. Avdraget från arbetsgivaravgiften för arbetsgivarens utbildningskostnader för den som utbildas sänks från högst till högst . Det totala avdraget för utbildningskostnader sänks från högst 40 000 till högst för varje anställd som deltar i utbildning. Förslagen gäller för utbildningsvikariat som påbörjas eller . Skälen för regeringens förslag: Utbildningsvikariat innebär att arbetsgivaren får göra avdrag från arbetsgivaravgiften med per dag för lönekostnader för en vikarie som anvisas av arbetsförmedlingen för en anställd som deltar i utbildning. Om den anställde deltar i yrkesinriktad utbildning som bedöms öka hans eller hennes förutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik eller nya arbetsuppgifter har arbetsgivaren dessutom möjlighet att göra avdrag från arbetsgivaravgiften för utbildningskostnader med högst , dock med högst för varje anställd som utbildar sig. Som en ytterligare delfinansiering av den utbildningssatsning som regeringen har redovisat bör avdragen från arbetsgivaravgiften vid utbildningsvikariat sänkas. Således bör det avdrag som arbetsgivaren får göra för den vikarie som anställs i stället för en anställd som utbildar sig sänkas per dag. Likaså bör möjligheten för arbetsgivaren till avdrag från arbetsgivaravgiften för utbildningskostnader för den anställde minskas . Det totala avdraget i det sistnämnda avseendet bör få uppgå till högst för varje anställd som utbildar sig. Förslagen innebär en inkomstförstärkning på ca för tiden - . Ändringsförslagen bör avse utbildningsvikariat som påbörjas eller . Förslagen innebär ändringar i 2 och 3 §§ lagen (1995:411) om tillfällig avvikelse från lagen (19981:691) om socialavgifter. Ett förslag till lagändring har upprättats inom . Lagförslaget återfinns i avsnitt 2.6. Stöd till återvändande flyktingar till I Dayton-fördraget ingår en särskild bilaga om bl.a. repatriering av flyktingar från . FN:s flyktingkommisarie (UNHCR) har i avtalet fått en uttalad roll att tillsammans med de fördragsslutande parterna utarbeta en repatrieringsplan. UNHCR har presenterat en sådan plan för de länder som givit skydd åt större grupper av bosnier, däribland . Mot bakgrund härav föreslår regeringen att högst av de medel som anvisats under förslagsanslaget Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. får användas för bidrag till resekostnader för utlänningar som förbereder att återvända till . 6.7 (tolfte huvudtiteln) geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . geologiska undersökning (SGU) är en central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande målet för SGU:s verksamhet är att undersöka, dokumentera och beskriva geologi för att tillhandahålla geologisk information som behövs särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk och totalförsvar samt att marknadsföra denna information. SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, dvs. landets två bergmästarämbeten. I besparingssyfte föreslog regeringen i budgetpropositionen 1995 (prop. 1994/95:100 bil. 13, s. 96-97) att den maringeologiska verksamheten vid SGU skulle avvecklas. Kostnaderna för den maringeologiska verksamheten beräknades till för det förlängda /96. Det huvudsakliga motivet för den maringeologiska verksamheten som bedrivs är att inventera landets sand- och gruvresurser. Andra motiv för verksamheten är att skaffa beslutsunderlag för miljö och fysisk planering. Mot bakgrund av motioner från de flesta riksdagspartierna bedömde att SGU:s maringeologiska verksamhet är av sådan betydelse att en nedläggning inte kan komma ifråga (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). konstaterade att det är uppenbart att användningsområdena för den aktuella informationen har relevans för flera departementsområden. Enligt vore det naturligt om en samfinansiering mellan berörda departement kunde införas. Regeringen anmodades att ta fram förslag med denna innebörd. För att förhindra att den maringeologiska verksamheten upphör och i avvaktan på ett förslag av regeringen beslöt att anslaget till SGU skulle ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt torde det föreslagna beloppet inte vara tillräckligt för att verksamheten skall kunna bedrivas under hela det förlängda /96. Regeringen borde därför under innevarande budgetår återkomma till med förslag som säkerställer verksamheten på . Som en tillfällig engångsvis finansiering av den föreslagna ökningen förordade att motsvarande belopp skulle föras bort från Energiteknikfondens innestående medel i som en besparing. underströk att den föreslagna överföringen inte är någon bestående besparing. Regeringen borde återkomma till med förslag om en bestående finansiering. Detta måste utformas så att en ökning av budgetunderskottet inte uppstår. Regeringen anser att de ökade kostnaderna för den maringeologiska verksamheten under det förlängda /96 bör finansieras genom indragning av reservationsmedel och anslagssparande uppgående till ett belopp om . Till den av förordade samfinansieringen mellan berörda departement avser regeringen återkomma budgetproposition. Investeringar under /96 m.m. () har i skrivelse redogjort för sin planerade medverkan i ett projekt avseende uppförande och förvaltning av en likströmslänk mellan och . Enligt planerna skall projektet genomföras av ett tänkt polskt-svenskt aktiebolag som till skall ägas av , till av och till av det polska företaget (). PSE ägs av polska staten och ansvarar för produktion och överföring av el i , samt för elhandeln med utlandet. Avsikten är att PSE skall öka sin andel i bolaget som ägarandel minskar. Likströmslänken planeras ha en effekt på . Den totala investeringen i projektet bedöms uppgå till ca . Avsikten är att investeringen skall genomföras av bolaget för Polen-länken och finansieras genom lån som bolaget tar upp. Bolagets delägare skall medverka i finansieringen. Svenska kraftnäts andel i projektet anges i skrivelsen till ca . Enligt skrivelsen avser att finansiera sin medverkan genom att dels teckna borgen för sin andel i de lån som bolaget för Polen-länken tar upp, dels lämna delägarlån till bolaget från internt genererade medel. I skrivelsen hemställer att med egna medel få lämna delägarlån om till bolaget för Polen-länken. Vidare hemställs om bemyndigande till att, intill ett belopp om , teckna borgen för verkets andel av bolagets lån. Fördelningen mellan borgen och delägarlån föreslås kunna bestämmas av . Den blir beroende av dels i vilken utsträckning bolaget kan teckna lån, dels inriktningen att minimera kapitalkostnaderna. Genom beslut (prop.1991/92:133, bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322) fastställdes riktlinjer för verksamheten med det svenska storkraftnätet. Enligt riktlinjerna skall det svenska storkraftnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna förvaltas av en från kraftproducenterna fristående organisation, . Vidare anges att principen när det gäller ägande av utlandsförbindelserna bör vara att skall äga och förvalta en tillräckligt stor andel av utlandsförbindelserna för att säkerställa svenska konsumenters och producenters möjligheter att sluta avtal om kraftaffärer med köpare och säljare utomlands. Enligt propositionen (1994/95:222) Ny ellagstiftning bör, för att tillgodose samhällets intresse av långsiktig försörjningstrygghet i elsystemet, en strävan vara att tillkommande utlandsförbindelser ägs och förvaltas av staten. tillkallades en särskild utredare med uppdrag att bl.a. pröva behovet av och möjligheterna att genom en lagreglering tillgodose denna strävan i fråga om ägandet av utlandsförbindelser (dir. 1995:112). Utredningen kommer att redovisa sina överväganden och förslag. Det är angeläget att staten genom tillförsäkras ett bestämmande inflytande över en eventuell likströmslänk mellan och . Därigenom kan samhällets intresse av en långsiktig försörjningstrygghet i elsystemet tillgodoses. Ett genomförande av projektet för en likströmslänk mellan och förutsätter koncession enligt lagen (1902:71) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). Enligt föreskrifterna i ellagen skall ansökan om koncession för utlandsförbindelse prövas av regeringen. Vidare föreskrivs att koncession för utlandsförbindelse inte får meddelas om förbindelsen skulle hota den långsiktiga försörjningstryggheten. Enligt är avsikten att bolaget för Polen-länken skall lämna in en ansökan om koncession för likströmslänken till regeringens prövning. De finansiella förutsättningarna för investeringsprojektet bör klarläggas inför en sådan prövning. har beslutat om bl.a. Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). I beslutet fastställs investeringsramen till totalt , fördelat med . Enligt beslutet skall samtliga investeringar täckas genom egen finansiering. Det aktuella investeringsprojektet har tillkommit efter att investeringsplanen fastställdes. Mot den här redovisade bakgrunden bör den nu gällande investerings- och finansieringsplanen utökas med för för att inom investeringsramen skapa utrymme för att lämna delägarlån till bolaget för Polen-länken. Ökningen skall finansieras med verkets egna medel. Regeringen avser att i höstens budgetproposition återkomma till med förslag till investerings- och finansieringsplan avseende . Svenska kraftnäts medverkan i projektet för en likströmslänk mellan och förutsätter också att staten tecknar borgen för lån till det tänkta bolaget för Polen-förbindelsen intill högst , alternativt utfärdar kreditgarantier intill högst motsvarande belopp. För /96 är regeringen bemyndigad att teckna borgen för bolag i vilka förvaltar statens aktier intill ett sammanlagt belopp om (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Detta bemyndigande bör med hänsyn till vad som anförts ökas till och vidgas till att omfatta även kreditgarantier. Under förutsättning av bemyndigande och ett beslut om koncession för högspänningskabeln, avser regeringen föreskriva att avgifter, motsvarande statens risk i samband med borgensteckning och kreditgarantigivning, skall tas ut från bolaget för Polen- länken. Regeringen avser uppdra åt att fastställa avgifterna. Regeringen har bemyndigats av att inom en ram av besluta i frågor som rör förvärv av aktier och bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Svenska kraftnäts andel av aktiekapitalet i det tänkta bolaget för Polen-förbindelsen kommer enligt vad regeringen inhämtat att vara lägre än detta belopp. Regeringen kan således besluta om bolagsbildning inom ramen för nu gällande bemyndigande av . Av Svenska kraftnäts skrivelse i ärendet framgår att en likströmslänk mellan och förutsätter vissa kompletterande investeringar i det svenska storkraftnätet. Dessa beräknas uppgå till sammanlagt ca , varav ca infaller . Förutsatt att det nu aktuella projektet realiseras skall dessa investeringar ingå i den kommande investerings- och finansieringsplanen för avseende som regeringen avser underställa i budgetpropositionen . Det tänkta bolaget för Polen-länken bör ses som ett dotterbolag till och skall därmed konsolideras i affärsverkskoncernens redovisning. Den upplåning som planeras i bolaget kommer således att påverka affärsverkskoncernens finansiella ställning. Enligt beräknas soliditeten för affärsverkskoncernen minska från dagens nivå på till då investeringen planeras vara fullt genomförd. Detta väntas dock inte få någon påverkan på stamnätsavgifterna eller på verkets avkastning. 6.8 (trettonde huvudtiteln) D 2.Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . ungdomsutbyte har hos regeringen hemställt om att få upplösa Stiftelsen samt ansökt om medel för att täcka vissa merkostnader i samband med upplösningen. Regeringen föreslår att medel ställs till regeringens disposition för att täcka dessa kostnader. för ungdomsorganisationer har i en skrivelse redogjort för sina avsikter att tillsammans med andra organisationer bilda en samarbetsorganisation med uppgift att främja internationellt ungdomsutbyte. Regeringen föreslår att den nya samarbetsorganisationen engångsvis beviljas ett startbidrag om högst 1, . Regeringen föreslår vidare att vissa medel ställs till regeringens disposition dels för att stärka medverkan i EU:s arbete med ungdomsfrågor och dels för insatser inom området ungdom, IT och samhällsinformation. Regeringen föreslår mot bakgrund härav att innevarande års anslag till Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet ökas med . Utgiftsökningen finansieras genom en minskning av anslaget till EU:s utbytesprogram Ungdom för . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på . Genom att medlemsavgiften för utbytesprogrammet kommer att betalas i annan ordning inom ramen för EG-budgeten kommer anslaget inte att utnyttjas för anvisat ändamål. har (prop. 1995/96:111, bet. 1995/96:KrU6, rskr. 1995/96:74) beslutat att högst av anslaget får användas för att genomföra en världskongress i om kommersiell sexuell exploatering av barn. Regeringen föreslår att anslaget till EU:s utbytesprogram Ungdom för minskas med resterande . Regeringens förslag innebär en nettobesparing på statsbudgeten med . Staten har ett övergripande ansvar för att den offentliga verksamheten i vid mening utvecklas på ett sätt som är förenligt med kravet på samhällsekonomisk balans. Kommunsektorns ekonomiska omfattning och betydelse för välfärden medför att staten har behov av att kunna påverka sektorns utveckling. Staten styr kommunsektorn främst genom nivån på statsbidragen och genom lagstiftning som reglerar den kommunala verksamheten. Bedömningen av kommunsektorns ekonomiska utrymme bör baseras på en avvägning mellan totala samhällsekonomiska för- utsättningar och aktuella behov av verksamhet samt förenas med respekt för den kommunala självstyrelsen. har starkt präglats av obalanser i den svenska ekonomin. har beslutat om ett program för att sanera de offentliga finanserna. Vidtagna åtgärder har främst riktats mot statliga transfereringssystem. Målet har varit att i möjligaste mån värna den kommunala verksamheten. Det har emellertid inte varit möjligt att helt undanta kommunsektorn eftersom syftet med programmet då skulle kunna äventyras. Kommuner och landsting har mött denna situation med att förändra och effektivisera sin verksamhet. Genom sin förmåga att anpassa ekonomin har kommunsektorn bidragit till saneringen av de offentliga finanserna. En minskning av konsumtionsvolymen har kunnat ske utan några påtagliga, generella kvalitetsförsämringar i viktiga verksamheter som vård, omsorg och utbildning.