prop · GJ03208 · 1996-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------------- | Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse | 7 kap. 2 § En förälder skall fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet, om föräldern 1. inte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet, eller 2. har vårdnaden om barnet gemensamt med den andra föräldern men barnet varaktigt bor tillsammans med endast den andra föräldern. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Vårdnadshavaren får företräda barnet i frågor om underhållsbidrag, även om vårdnadshavaren inte har uppnått myndig ålder. Också förmyndare har rätt att företräda barnet. Avtal om underhållsbidrag kan slutas även före barnets ------------------------------------------------------------- | | I mål om underhåll till | | |barnet skall var och en | | |som enligt tredje stycket | | |får företräda barnet ges | | |tillfälle att yttra sig. | | | | | |2 a § | | | En förälder som är | | |återbetalningsskyldig en- | | |ligt lagen (1996:000) om | | |underhållsstöd anses ha | | |fullgjort sin underhålls- | | |skyldighet intill det be- | | |lopp som lämnas i un- | | |derhållsstöd till barnet. | 14 § ------------------------------------------------------------- | I mål om underhåll till | | | barn har socialnämnd som | | | enligt 11 § skall tillse | | | att barnet tillförsäkras un-| | | derhåll rätt att föra talan | | | för barnet. Var och en som | | | kan föra ta- | | | | | | | | | | | | | | | 1 Balken omtryckt | | | 1995:974. | | | lan för barnet skall be- | | | redas tillfälle att yttra | | | sig i målet. | | Underhållsbidrag får bestämmas till olika belopp för särskilda delar av underhållstiden. Underhåll till barn får ej mot den underhållsskyldiges bestridande bestämmas för tid efter det barnet fyllt , innan det kan tillförlitligt bedömas om underhållsskyldighet föreligger därefter. Denna lag träder i kraft . Har talan om underhållsbidrag väckts före ikraftträdandet tilllämpas äldre bestämmelser i fråga om socialnämnds rätt att föra talan för barnet. 3 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 7 kap. 14-16, 18, 19 och 23 §§ utsökningsbalken skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------------- | Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse | 7 kap. 14 §1 Vid utmätning av lön har följande fordringar i nämnd ordning företräde framför andra fordringsanspråk: ------------------------------------------------------------- | 1. fordran som avser un- | 1. fordran som avser un- | | derhållsbidrag enligt äkten-|derhållsbidrag enligt äkten-| | skapsbalken och föräldrabal-|skapsbalken och föräldrabal-| | ken, |ken samt fordran som avser | | |återbetalningsskyldighet | | |enligt lagen (1996:000) om | | |underhållsstöd, | 2. konkursbos fordran på gäldenärens lön enligt 3 kap. 4 § konkurslagen (1987:672), om lönen innehållits under konkursen, 3. fordran som avses i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Företrädesrätt enligt första stycket 1 gäller även sådant utländskt un- derhållsbidrag som får verkställas i , om bidragsfordringen vid verkställighetstillfället inte är äldre än . ------------------------------------------------------------- | Avdrag för preliminär | Avdrag för preliminär | | skatt har företräde framför |skatt har företräde framför | | utmätning av lön. Utmätning |utmätning av lön. Utmätning | | för underhållsbidrag med |för en fordran med | | företrädesrätt enligt 14 § och|företrädesrätt enligt 14 §| | förrättningskostnaderna i må-|första stycket 1 och | | let har företräde framför |förrättningskostnaderna i | | avdrag för kvarstående |målet har företräde framför | | skatt. Vid utmätning av lön |avdrag för kvarstående | | för annan fordran har av- |skatt. Vid utmätning av lön | | drag för kvarstående skatt |för annan fordran har | | företräde. En fordran enligt|avdrag för kvarstående skatt| | 14 § första stycket 1 har |företräde. En fordran enligt| | företräde framför förrättnings-|14 § första stycket 1 har| | kostnaderna i målet. |företräde framför förrättnings-| | |kostnaderna i målet. 1 Senaste lydelse 1995:298. 2 Senaste lydelse 1995:298. 16 §3 ------------------------------------------------------------- | Vid samtidig utmätning för| Vid samtidig utmätning för| | flera underhållsbidrag med |flera fordringar med före- | | företrädesrätt enligt 14 § |trädesrätt enligt 14 § första| | skall det innehållna be- |stycket 1 skall det inne- | | loppet fördelas efter de lö-|hållna beloppet fördelas | | pande bidragens storlek. |efter de löpande | | Om mer än som svarar mot de |fordringarnas storlek. Om | | löpande bidragen har ut- |mer än som svarar mot de lö-| | mätts, har bidrag som har |pande fordringarna har ut- | | stått ute längre företräde vid|mätts, har belopp som stått| | fördelningen av det över- |ute längre företräde vid för-| | skjutande beloppet. |delningen av det över- | | |skjutande beloppet. | ------------------------------------------------------------- | En delbetalning som | En delbetalning som | | flyter in på en viss under- |flyter in på en viss be- | | hållsberättigads fordran |rättigads fordran avräknas i| | avräknas i första hand på den|första hand på den fordran | | fordran som har stått ute |som har stått ute längst. | | längst. | | 18 §4 ------------------------------------------------------------- | Har utmätning för fordran | Har utmätning för fordran | | med företrädesrätt enligt 14 §|med företrädesrätt enligt 14 §| | beviljats i förmån som avses|beviljats i förmån som avses| | i 1 § första stycket 3 eller|i 1 § första stycket 3 eller| | 4 och blir därefter |4 och blir därefter rättig- | | rättigheten som sådan utmätt|heten som sådan utmätt för | | för annan fordran, har den |annan fordran, har den | | förra fordringen företräde |förra fordringen företräde | | till betalning ur vad som |till betalning ur vad som | | flyter in till följd av den |flyter in till följd av den | | senaste ut-mätningen. I |senaste utmätningen. I fråga| | fråga om underhållsbidrag |om fordran med företrädesrätt| | med företrädesrätt enligt 14 §|enligt 14 § första stycket 1| | gäller detta i fråga om |gäller detta i fråga om | | bidragsbelopp som har för- |belopp som har förfallit | | fallit till betalning när |till betalning när beslutet | | beslutet om utmätning av |om utmätning av rättigheten | | rättigheten meddelas eller |meddelas eller förfaller | | förfaller näst därefter. |näst därefter. | Har utmätning beviljats i förmån som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 för någon annan fordran än som avses i 14 § och blir därefter rättigheten som sådan utmätt för ytterligare fordran, skall den senaste utmätningen anses ha skett även för den obetalda delen av den förra fordringen. 19 §5 ------------------------------------------------------------- | Även om gäldenären är i kon-| Även om gäldenären är i kon-| | kurs får utmätning enligt |kurs får utmätning enligt | | detta kapitel ske för |detta kapitel ske för | | fordran, som avser |fordran med före- | | 3 Senaste lydelse | | | 1995:298. | | | 4 Senaste lydelse | | | 1995:298. | | | 5 Senaste lydelse |trädesrätt enligt 14 § första| | 1995:298. |stycket 1. Utmätning får | | underhållsbidrag med före- |också ske för konkursboets | | trädesrätt enligt 14 §. | | Utmätning får också ske för | | | konkursboets räkning. | Försätts gäldenären i | | Försätts gäldenären i |konkurs under pågående | | konkurs under pågående utmät-|utmätning av lön för någon | | ning av lön för någon annan |annan fordran än sådan som | | fordran än som avser |har företrädesrätt enligt 14 §| | underhållsbidrag med före- |första stycket 1, skall ut- | | trädesrätt enligt 14 §, skall|mätningen fortsätta för kon-| | utmätningen fortsätta för |kursboets räkning, om inte | | konkursboets räkning, om |konkursförvaltaren begär att| | inte konkursförvaltaren |verkställigheten skall upp- | | begär att verkställigheten | | | skall upphöra. | 23 § ------------------------------------------------------------- | Har arbetsgivaren | Har arbetsgivaren | | innehållit medel vid |innehållit medel vid utmät- | | utmätning av lön i allmänt mål|ning av lön i allmänt mål för| | för fordran som avses i 2 § |fordran som avses i 2 § | | lagen (1993:891) om |lagen (1993:891) om | | indrivning av statliga |indrivning av statliga | | fordringar m.m., är gälde- |fordringar m.m., är gälde- | | nären inte längre |nären inte längre betal- | | betalningsskyldig för den |ningsskyldig för den del av | | del av fordringen som |fordringen som motsvaras | | motsvaras av det innehållna |av det innehållna beloppet, | | beloppet, även om det inte |även om det inte kan tas ut | | kan tas ut hos |hos arbetsgivaren. | | arbetsgivaren. Detsamma | | | gäller när medel har | | | innehållits för fordran som | | | avser underhållsbidrag, om | | | fordringen tillkommer | | | allmän försäkringskassa | | | enligt 31 § lagen | | | (1996:000) om under- | | | hållsstöd. Denna lag träder i kraft . I fråga om fordran enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott eller lagen (1984:1985) om förlängt bidragsförskott för studerande gäller 23 § i sin äldre lydelse. 4 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande ------------------------------------------------------------- | Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse | 20 §1 Vid beräkningen av inkomsten från särskild förvärvskälla skall alla omkostnader under beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande avräknas från samtliga intäkter i pengar eller pengars värde (bruttointäkt) som har influtit i förvärvskällan under beskattningsåret. Avdrag får inte göras för: den skattskyldiges levandskostnader och därtill hänförliga utgifter, så som vad skattskyldig utgett som gåva eller som periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning till person i sitt hushåll; kostnader i samband med plockning av vilt växande bär och svampar eller kottar till den del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefria enligt 19 §; värdet av arbete, som i den skattskyldiges förvärvsverksamhet utförts av den skattskyldige själv eller andre maken eller av den skattskyldiges barn som ej fyllt ; ränta på den skattskyldiges eget kapital som har nedlagts i hans för- värvsverksamhet; svenska allänna skatter; kapitalavbetalning på skuld; ------------------------------------------------------------- | ränta enligt 8 kap. 1 § | ränta enligt 8 kap. 1 § | | studiestödslagen |studiestödslagen | | (1973:349), 52, 52 a och |(1973:349), 52, 52 a och | | 55 §§ lagen (1941:416) om |55 §§ lagen (1941:416) om | | arvskatt och gåvoskatt, 32 §|arvskatt och gåvoskatt, 32 §| | och 49 § 4 mom. |och 49 § 4 mom. | | uppbördslagen (1953:272), |uppbördslagen (1953:272), | | 5 kap. 12 § lagen |5 kap. 12 § lagen | | (1984:151) om punktskatter |(1984:151) om punktskatter | | och pris- |och | | regleringsavgifter, 13 och |prisregleringsavgifter, 13 | | 14 §§ lagen (1984:668) om |och 14 §§ lagen (1984:668) | | uppbörd av socialavgifter |om uppbörd av | | från arbetsgivare, 30 § |socialavgifter från arbets- | | tullagen (1987:1065), 60 § |givare, 30 § tullagen | | fordonskattelagen |(1987:1065), 60 § | | (1988:327) och 16 kap. |fordonskattelagen | | 12 och 13 §§ mervärde- |(1988:327) och 16 kap. 12, | | skattelagen (1994:200) |13 §§ mervärdeskattelagen | | samt kvarskatteavgift och |(1994:200) och 36 § lagen | | dröjsmålsavgift beräknad en-|(1996:000) om underhållsstöd| | ligt uppbördslagen; |samt kvarskatteavgift och | | |dröjsmålsavgift beräknad | | |enligt uppbördslagen; | 1 Senaste lydelse 1995:651. avgift enligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgift enligt 10 kap. (1987:10); avgift enligt 10 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529); avgift enligt 8 kap. 5 § arbetsmiljölagen (1977:1160); avgift enligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller annan lag som gäller förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, när skadeståndet avser annat än ekonomisk skada; företagsbot enligt 36 kap. ; straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje stycket ; belopp för vilket arbetsgivare är betalningsskyldig enligt 75 § uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighet föreligger på grund av underlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar; avgift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; kontrollavgift enligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering; överförbrukningsavgift enligt ransoneringslagen (1978:268); vattenföroreningsavgift enligt lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgift enligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- och utförsel av varor; lagringsavgift enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol eller lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet; avgift enligt 18 § lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar; kapitalförlust m.m. i vidare mån än som särskilt föreskrivs; avgift enligt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi; ingående skatt enligt mervärdeskattetlagen (1994:200) för vilken det finns rätt till avdrag enligt 8 kap. eller rätt till återbetalning enligt 10 kap. nämnda lag; avgift enligt 11 kap. 16 § och 13 kap. 6 a § aktiebolagslagen (1975:1385). (Se vidare anvisningarna.) Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 48 § socialtjänstlagen (1980:620)1 skall ha följande ------------------------------------------------------------- | Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse | 48 §2 ------------------------------------------------------------- | Uppdrag att besluta på | Uppdrag att besluta på | | socialnämndens vägnar får när|socialnämndens vägnar får när| | det gäller |det gäller | | avse endast uppgifter som |avse endst uppgifter som | | anges i följande lagrum |anges i följande lagrum | | 1 kap. 4 § , | 1 kap. 4 § ,| | 2 kap. 1, 4-6, 8 och 9 §§ | 2 kap. 1, 4-6, 8 och 9 §§ | | , dock inte |, dock inte | | befogenhet enligt 9 § att |befogenhet enligt 9 § att | | besluta att inte påbörja |besluta att inte påbörja | | utredning eller att lägga |utredning eller att lägga | | ned en påbörjad utredning, |ned en påbörjad utredning, | | 3 kap. 5, 6, och 8 §§ | 3 kap. 5, 6, och 8 §§ | | , |, | | 6 kap. 19 § | 6 kap. 19 § | | beträffande beslut att utse |beträffande beslut att utse | | utredare i mål och ärenden |utredare i mål och ärenden | | om vårdnad eller umgänge, |om vårdnad eller umgänge, | | 7 kap. 7, 11 och 14 §§ | 7 kap. 7 § ,| | , dock inte |dock inte befogenhet att | | befogenhet enligt 7 § att |godkänna avtal som | | godkänna avtal som |innefattar åtagande att | | innefattar åtagande att |utge engångsbelopp, | | utge engångsbelopp, | | | 11 kap. 16 § andra | 11 kap. 16 § andra | | stycket . | | Uppdrag att besluta på | Uppdrag att besluta på | | socialnämndens vägnar får |socialnämndens vägnar får | | inte heller omfatta |inte heller omfatta | | befogenhet att meddela |befogenhet att meddela | | beslut i frågor som avses i |beslut i frågor som avses i | | 27 § denna lag eller att |27 § denna lag eller att | | fullgöra vad som ankommer på|fullgöra vad som ankommer på| | nämnden enligt 5 § lagen |nämnden enligt 5 § lagen | | (1947:529) om allmänna |(1947:529) om allmänna | | barnbidrag eller 9 § lagen |barnbidrag eller 17 § lagen | | (1964:143) om |(1996:000) om un- | | bidragsförskott. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1988:871. 2 Senaste lydelse 1994:1571. 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att det i lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall införas en ny paragraf, 20 a §, av följande lydelse. ------------------------------------------------------------- | Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse | ------------------------------------------------------------- | |20 a § | | | Bankaktiebolag, spar- | | |banker och andra | | |penningförvaltande inrätt- | | |ningar skall på begäran lämna| | |domstol, Riksförsäk- | | |ringsverket eller den | | |allmänna | | |uppgift för namngiven per- | | |son rörande förhållande som är| | |av betydelse för | | |tillämpningen av denna lag. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , f.d. presidenten i Försäk- , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om underhållsstöd, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i utsökningsbalken, 4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 5. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 6. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna och . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås att det skall införas ett nytt samhällsstöd, kallat underhållsstöd, som skall ersätta det nuvarande bidragsförskottet och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Huvuddelen av de nya bestämmelserna har tagits in i en särskild lag om underhållsstöd. Det framlagda förslaget syftar i första hand till att få ner de kostnader som är förbundna med bidragsförskottssystemet. Systemet med bidragsförskott är emellertid inte bara kostnadskrävande utan har också, enligt vad som framhålls i remissprotokollet, andra nackdelar som motiverar en reform. Att bidragsförskottssystemet har stora nackdelar torde vara oomstritt. Under en följd av år har det också bedrivits ett omfattande utredningsarbete som har resulterat i olika förslag till ändringar. De förslag som har lagts fram har emellertid inte ansetts medföra godtagbara lösningar på problemen och har därför inte lagts till grund för lagstiftning. Fråga är då hur det nu aktuella förslaget - som i allt väsentligt överensstämmer med vad som föreslogs i departementspromemorian Ds 1996:2 - bör bedömas. En av nackdelarna med den nuvarande ordningen är enligt remissprotokollet det nära samband som råder mellan den offentligrättsliga regleringen av bidragsförskott och de civilrättsliga reglerna om underhållsbidrag. Enligt reglerna om bidragsförskott har ett barn rätt till bidragsförskott så snart det inte lever med båda sina föräldrar. Detta gäller, påpekas det i remissprotokollet, även om barnet inte har behov av något underhållsbidrag, därför att barnet har egna inkomster eller därför att den förälder som barnet bor hos ensam kan försörja barnet. Reglerna medför också att den del av bidrags- förskottet som utgör ett utfyllnadsbidrag höjs, om ekonomin hos den förälder som barnet bor hos förbättras och underhållsbidraget därför sänks. Barnet och dess föräldrar torde knappast, påpekas det, agera för att underhållsbidraget skall höjas, annat än om ett underhållsbidrag som överstiger bidragsförskottets nivå kan bli aktuellt. Mot bakgrund bl.a. av det anförda har regeringen enligt remissprotokollet kommit fram till att ett nytt samhällsstöd bör utformas så att sambandet mellan reglerna om samhällsstöd och reglerna om underhållsbidrag minskar och att försörjningsförmågan hos den förälder som barnet inte bor hos tas i anspråk i större utsträckning. I det framlagda förslaget till lagstiftning kommer detta till uttryck bl.a. på så sätt att underhållsstödet bestäms oberoende av reglerna om underhållsbidrag och att de föräldrar som inte har sina barn boende hos sig i stor utsträckning blir skyldiga att erlägga ett belopp direkt till staten. Beloppet fastställs enligt andra regler än dem som skall tillämpas vid be- stämmande av underhållsbidrag. Enligt Lagrådets mening kan ett system som innebär att sambandet mellan de offentligrättsliga och de civilrättliga reglerna luckras upp medföra vissa fördelar. Att bidragspliktiga föräldrar i så stor utsträckning som följer av det remitterade förlaget kommer att få en fristående betalningsförpliktelse mot staten i stället för mot barnet väcker dock betänkligheter. En sådan ordning kan uppfattas så att särlevande föräldrars gemensamma försörjningsansvar för sina barn minskar. Att betalning skall erläggas till staten kan för många föräldrar kännas mindre angeläget än att betala direkt till barnet. Det måste också ses som en nackdel att betalningsskyldigheten enligt den nu föreslagna lagstiftningen skall bestämmas efter helt andra kriterier än underhållsbidragen. Lagrådet har förståelse för att försörjningsförmågan hos de föräldrar som inte har sina barn boende hos sig kan behöva tas i anspråk i större utsträckning än som är fallet. Frågan är emellertid om man inte hade kunnat uppnå i stort sett samma resultat genom en ändring av reglerna om bes- tämmande av underhållsbidrag, eventuellt i förening med ändrade administrativa rutiner hos försäkringskassorna. Som framgått av den redogörelsen har i remissprotollet, som en av nackdelarna med det nuvarande bidragsförskottssystemet, pekats på att bidragsförskott utgår även om den förälder som barnet bor hos ensam kan försörja det. Den nu föreslagna lagstiftningen innebär emellertid inte någon förändring på denna punkt. Boförälderns ekonomi skall således inte påverka underhållsstödets belopp. I remissprotokollet har förts fram flera skäl för den intagna ståndpunkten, bl.a. att det är en mycket liten grupp boföräldrar som har höga inkomster och att en behovsprövning kan medföra oönskade marginaleffekter. Det remitterade förslaget strider emellertid på denna punkt mot vad många remissinstanser har ansett. Även enligt Lagrådets mening är förslaget diskutabelt. Enligt remissprotokollet har en strävan varit att göra bl.a. reglerna om betalningsskyldighet för föräldrar som inte har sina barn hos sig så enkla som möjligt. De föreslagna lagreglerna måste emellertid sammantagna betecknas som svårtillgängliga och komplicerade. Även om den föreslagna lagstiftningen föranleder åtskilliga invändningar, är invändningarna inte av sådan art att Lagrådet har anledning att avstyrka att förslaget genomförs. Om förslaget skall läggas till grund för lagstiftning, bör emellertid lagtexten justeras på en rad punkter. Lagrådet skall gå in på detta i det följande. Förslaget till lag om underhållsstöd 2 § Paragrafen innehåller definitioner av begreppen "bidragsskyldig" och "boförälder". Vidare anges att med förälder likställs den som med socialnämndens medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det. Med boförälder avses enligt lagtexten den förälder som barnet är folkbokfört hos. Av 3 § framgår emellertid att, för att underhållsstöd skall utgå, barnet inte bara måste vara folkbokfört hos en av föräldrarna - boföräldern - utan också varaktigt bo hos den föräldern. Det skall emellertid inte vara något hinder att barnet bor även hos den andre föräldern på ett sätt som kan betecknas som varaktigt. Enligt folkbokföringslagen (1991:481) skall en person folkbokföras på den fastighet där han är att anse som bosatt (6 §). En person anses vara bosatt på den fastighet där han regelmässigt tillbringar eller, vid byte av bostad, kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila (7 § första stycket). Kravet att ett barn inte bara skall vara folkbokfört utan också varaktigt bosatt hos den ena föräldern utgår från tanken att ett barn kan vara folkbokfört hos boföräldern utan att varaktigt bo hos denne. Detta skulle kunna vara fallet när det är fråga om en elev under som har sitt egentliga hemvist till- sammans med föräldrar eller andra anhöriga men som till följd av skolgången regelmässigt tillbringar sin dygnsvila på en annan fastighet. Eleven skall då enligt 11 § folkbokföringslagen vara folkbokförd där han har sitt "egentliga hemvist". Detsamma tillämpas för en elev som fyllt , så länge han genomgår grund- eller gymnasieskola eller motsvarande utbildning.