prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — Enligt vad regeringen erfarit har vidare , och bildat en gemensam arbetsgrupp i syfte att bygga upp en ändamålsenlig statistik som belyser produktionen inom telekommunikationsområdet. Målsättningen är att täcka in aspekter såsom utvecklingen av infrastrukturen, produktionsmått, företagsuppgifter, trafikvolymer, priser, efterfrågeindikatorer, servicenivåer samt internationell handel/utbyte. bedömer att det finns förutsättningar att upphandla en mera heltäckande produktionsstatistik för telekommunikationsområdet för . planerar även att bygga upp en statistik som speglar hur användningen av tjänster inom telekommunikationsområdet utvecklas hos hushåll och företag och hur denna användning påverkar bl.a. resandet och samhällsutvecklingen i stort. studerar förutsättningarna att koppla en löpande undersökning av telekommunikations-/IT-användningen till den nationella resvaneundersökningen som har ett samordnande ansvar för. bedömer att en provundersökning skall kunna genomföras . Regeringen avser att återkomma till frågan om IT-statistikens utveckling i budgetpropositionen för . 5.4.10 Ekonomiska konsekvenser mm Regeringens förslag till en övergripande nationell IT-strategi (avsnitt 4.1) samt till prioriterade statliga uppgifter (avsnitt 4.3) speglar regeringens ambition att aktivt verka för att IT blir en positiv kraft i den pågående samhällsutvecklingen. De uppgifter som prioriteras - rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning - genomsyrar regeringens handlingsprogram för att bredda och utveckla IT-användningen . Utgångspunkten är att insatserna på dessa områden skall finansieras genom omfördelning av befintliga medel. IT är framför allt ett verktyg för förnyelse och rationalisering och måste därför ses som en integrerad del i samhällets olika sektorer, verksamheter och befintliga stödsystem. En utbredd IT-användning ger rationaliserings- och samordningsvinster inom flera samhällssektorer. Det krävs framför allt övergripande och gemensamma mål och riktlinjer som fokuserar på informations- och kunskapssamhällets krav och behov, kunskap om de nya förutsättningarna, anpassning av strukturer och regelverk, ökad samverkan och samsyn och sektorsövergripande initiativ. Regeringens förslag till en nationell IT-strategi och det redovisade handlingsprogrammet utgör ett första avstamp för att främja en utveckling i denna riktning. De frågor som aktualiseras till följd av IT-utvecklingen kan inte mötas med central styrning av traditionellt slag. Snarare skärps behovet av sektorövergripande samverkan i utvecklingsarbetet, inte minst inom den offentliga förvaltningen men även mellan förvaltningen och näringslivet. Samverkansformerna behöver därför utvecklas såsom t ex skett när det gäller den offentliga fövaltningens IT-användning genom inrättandet av ett Toppledarforum. De statliga punktinsatser i handlingsprogrammet som kräver ökade resurser skall finansieras genom omfördelning. Punktinsatserna inom ut- bildningsområdet avser utbildningsinsatser för lärarutbildare, distans- utbildning, insatser på folkbildningens område, resurser för pedagogik med inriktning på IT i undervisningen, bibliotekssystem, forskningsinformation och SUNET (se avsnitt 5.2 Utbildning för och i kunskapssamhället). Regeringens avsikt är att samtliga kostnader i samband med digitaliseringen av radio- och TV-sändningar skall finansieras fullt ut och inte medföra några kostnader för staten. (se avsnitt 5.4.2 Kulturpolitiken). I handlingsprogrammet ingår uppdrag till Spri respektive till rörande förutsättningarna för att genomföra särskilda IT- program. Dessa program kommer endast att genomföras under förutsättning att regeringen finner det möjligt att få fram medel genom en omprioritering av de medel som anslås för övriga IT-satsningar i denna proposition alternativt att finansiering kan ske med medel utanför statsbudgeten. Regeringen avser att uppdra åt Spri respektive till att lämna förslag till finansiering genom medel från forskningsfinansierande organ mm samt från EU. bör IT-satsningarna inom hälso- och sjukvården kunna finansieras genom de produktivitetsvinster som satsningarna förutsätts ge (se avsnitt 5.4.4 Hälso- och sjukvård respektive 5.4.5 Funktionshindrade och äldre). Uppbyggnaden av en nationell vägdatabas bedöms kräva investeringar på fördelade samt kostnader för driften av databasen om . Kostnaderna för investeringar och eventuella driftsunderskott skall finansieras genom en omfördelning av medel inom befintliga ramar för ordinarie anslag. (se avsnitt 5.4.7 Transportsektorn). Informations- och kommunikationsteknik i - ett faktaunderlag Inledning Syftet med detta faktaunderlag är att försöka ge en samlad bild av tillgången till och användningen av informations- och kommunikationsteknik i och därvid också belysa situationen i ett internationellt perspektiv. Underlaget bygger på en lång rad olika utredningar och faktasammanställningar som tagits fram dels med direkt sikte på regeringens IT-proposition, dels som ett led i olika departements och myndigheters verksamhet, av eller i andra sammanhang. Bland viktigare källor bör framhållas Närings- och teknikutvecklingsverkets rapport och IT-användningen i (R 1995:38) som tagits fram på uppdrag, IDC1 i ett internationellt IT-perspektiv som sammanställts för Statsrådsberedningen, Tekniska Attachéers rapport världen runt som beställts av och , Datorvanor 1995 som redovisar en av beställd undersökning samt Post och konkurrensanalys av den svenska kommunikationsmarknaden. Även om ambitionen har varit att ge en så heltäckande bild som möjligt över hela har redovisningen påverkats av att tillgången till uppgifter, liksom uppgifternas tillförlitlighet och kvalitet, skiftar starkt mellan olika delområden. Detta har bl.a. medfört att kommunikationsnäten och telekommunikationsmarknaden har fått en mer utförlig behandling än exempelvis marknaden för datorer och dataanknutna tjänster. Ytterligare en reservation som bör göras är att hela IT-området för närvande kännetecknas av sådan dynamik att faktasammanställningar av detta slag snabbt förlorar i aktualitet. En strävan har därför varit att använda så aktuella uppgifter som möjligt. Det är emellertid inte helt uteslutet att vissa av de uppgifter som förekommer i detta underlag redan har hunnit bli missvisande eller obsoleta. Omsättningen inom hela den svenska IT-marknaden har uppskattats till för år 1994.2 De sammanlagda tele- och datainvesteringarna i har beräknats uppgå till . Det be- tyder att hör till de länder i världen som satsar mest på IT-investe- ringar i förhållande till bruttonationalprodukten. Andelen är högre än i andra västeuropeiska länder och i paritet med den som har. Investeringarna på telekommunikationsområdet domineras starkt av tjänster medan fördelningen mellan tjänster och utrustning (hårdvara) är mer jämn på datasidan. Vid en uppdelning av de totala investeringarna på hårdvara (utrustning), mjuk- vara (program m.m.) samt tjänster svarar tjänsterna för medan hård- varan står för . Mjukvaruinvesteringarna utgör av den sammanlagdainvesteringsvolymen. IT-investeringarnas fördelning på olika ändamål i överensstämmer relativt väl med motsvarande fördelning i och övriga världen. har dock en något mindre andel mjukvaruinvesteringar. Datorer, datornät, databaser och datorvanor Utvecklingen av datorer och datoranvändning De första datorerna för allmänt bruk var av tekniska och ekonomiska skäl placerade i datacentraler. Man kommunicerade med dem via hålkortsläsare eller hålremsläsare. introducerades textskärmsterminaler från vilka man kunde föra en dialog med datorn. Det första kända datornätsprojektet startades av som satsade pengar på att ta fram en teknik för s.k. paketförmedlad kommunikation mellan datorer av olika typ. Det nät som efterhand utvecklades kom att kallas ARPANET. De bidrog till starkt ökad dataanvändning och utveckling av nya datortillämpningar. Även kommunikationstekniken utvecklades. Olika datortillverkare följde emellertid olika koncept, vilket starkt försvårade möjligheterna att kommunicera mellan datorer av olika fabrikat. breddades datoranvändningen ytterligare, bl.a. genom att persondatorerna kom ut på marknaden. Dessa användes till att börja med huvudsakligen för ordbehandling och beräkningsarbete, eller som terminaler till större datorer. utvecklades emellertid datakommunikationstekniken mot den första generationens öppna datanätstjänster. Därmed kom också efterhand insikten om att det fanns ett stort, nytt användningsområde för persondatorn - som kommunikationshjälpmedel. började man kunna koppla ihop olika lokala nät över större geografiska avstånd. För detta ändamål hade motsvarigheten till televärdens växlar utvecklats i form av s.k. bryggor och "routrar". APRANET växte och utvecklades fortlöpande. Ett viktig milstolpe var det s.k. TCP/IP- protokollen som blev anbefallda som standard av det amerikanska försvarsdepartementet 1983. delades nätet upp i en militär och en civil del. Den senare bibehöll namnet APRANET. Forskare och institutioner inom och utom anslöt sig i allt större omfattning till detta nät och akademiska nät etablerades över hela världen. APRANET övergick därmed helt enkelt till att bli Internet, nätet av alla nät som bygger på internet-teknik och som är samman- kopplade för gemensam trafik. Utvecklingen tyder på att blir nätverkens årtionde inom datorutvecklingen. Datorindustrin satsar nu på utveckling av olika tillämpningar byggda på multimedia, exempelvis videokonferenser för persondatorer. Gemensamt för alla de nya tillämpningarna är att de skall kunna fungera över nät. Detta ställer nya krav på tele- och datakommunikationsnäten vad beträffar kapacitet, minimala fördröjningar och feltolerans. har ansetts höra till de länder som tidigt och på bred front tagit datatekniken i anspråk. En sammanställning som låtit göra visar dock att inte ligger i den absoluta frontlinjen när det gäller utbredningen av datorer. En viss försiktighet bör dock iakttas vid tolk- ningen av dessa uppgifter. Datorer är inget entydigt begrepp och det är inte uteslutet att definitionerna skiftar mellan olika länder, liksom sam- mansättningen av datorbeståndet. I startade utvecklingen av datorbaserad informationssökning . etablerades system för datorbaserad litteraturbevakning vid Kungliga Tekniska Högskolans bibliotek. och startades många databaser och onlinetjänster. Som en följd av detta var andel av världens publika databaser mycket hög - av databaserna fanns då i . Därefter har ökningen varit långsammare. fanns det i 166 publika databaser, vilket motsvarar av de uppemot 7 000 publika databaser som finns globalt. De bibliografiska databaserna dominerade och användarna utgjordes främst av bibliotek. Utbudet av databaser breddades dock och nya typer tillkom, t.ex. nyhetsdatabaser, fulltextdatabaser och statistiska databaser. ökade direktsökningen och slutanvändarna blev gradvis allt fler. var av onlineanvändarna informationsförmedlare av typen bibliotek medan förhållandet är det omvända . Av ca 20 000 onlineanvändare av textbaserade databaser 1994 var således slutanvändare. Antalet aktiva användare av onlinetjänster i kan uppskattas till ca 100 000. Många användare, särskilt s.k. intermediärer (bibliotekarier, dokumentalister) som arbetar på uppdrag av andra, utnyttjar flera olika onlinetjänster. Antalet intermediärer uppskattas till ca 4 000 och de använder företrädesvis textbaserade databaser. De offentliga registren, som alla har karaktären av faktadatabaser, har flest användare. Antalet kan uppskattas till ca 50 000. De textbaserade registren har ca 20 000 användare medan ca 7 000 personer utnyttjar de finansiella onlinetjänsterna. Omsättningen, som totalt beräknas uppgå till , domineras däremot av finansiella tjänster med . Sökning i de offentliga registren beräknas generera en omsättning på i storleksordningen . De första kommersiella titlarna med information på lanserades 1985. Efter en något trög start har spridningen av detta medium tagit fart under inledningen av . Billigare CD-ROM-spelare och lägre produktionskostnader har banat vägen för en allt bredare yrkesmässig användning. har även spridningen till hushållen tagit fart. Såväl den internationella som den nationella CD-ROM-marknaden befinner sig därför nu i mycket snabb tillväxt. Det finns ingen fullständig och samlad bild över den svenska produktionen och användningen av . Vissa skattningar av utvecklingen redovisas dock i Den svenska marknaden för online, audiotex och CD-ROM.3 Antalet installerade CD-ROM-spelare i vid utgången av har uppskattats till i storleksordningen 110-130.000. Försäljningen har prognosticerats till intervallet 120-150.000. Antalet publikt tillgängliga svenska titlar inriktade på informationsförmedling (d.v.s. exklusive spel- och nöjesinriktade produktioner) uppskattas till ett sextiotal. De beräknas ha sålts i ca 20-25.000 exemplar. De flesta svenska titlar ges ut av förlag och motsvarande. Störst är och , de förra med inriktning på affärs- och företagsinformation och de senare på juridik, samhälle, ordböcker, etc. Även de nationella bibliotekskatalogerna och vissa myndigheters information finns på . Enligt undersökning av datorvanorna 19954 har drygt 3,1 miljoner människor i i åldern använt dator. **FOOTNOTES** 2Post- och : Marknads- & konkurrensanalys av den svenska kommunikationsmarknaden 3Lars Klasén och : Den svenska marknaden för online, auditex och - framväxt, nuläge, utveckling och trender, 93 1995. 4Statistiska centralbyrån: Datorvanor 1995. Undersökning gjord på uppdrag av . befolkningen i de aktuella åldrarna. Motsvarande andelar 1984 och 1989 var respektive . Män använder datorer i högre utsträckning än kvinnor. Skillnaden mellan könen förefaller också att ha varit tämligen . Personer använder datorer i mindre utsträckning än övriga åldersgrupper. Andelen datoranvändare är högst i åldern . Kvinnor använder datorer mindre än män i alla åldersgrupper men detta är särskilt markant samt när det gäller personer . Högre tjänstemän använder datorer i stor utsträckning. uppger att de är eller har varit datoranvändare. Även lägre tjänstemän använder i hög grad datorer, medan andelarna är betydligt lägre för företagare och arbetare. Även utbildningsnivån spelar stor roll för datoranvändningen. Andelen datoran- vändare ökar markant med ökad utbildningslängd. Det finns även ett tydligt regionalt mönster i datoranvändningen. I stora drag innebär detta att datorer används mera av dem som är bosatta i storstadsområden och större tätorter än dem som bor i mindre tätorter och på landsbygden. Omkring 2,1 miljoner personer använder datorer i sitt arbete. Det motsvarar något över hälften av samtliga sysselsatta. Datorn används framför allt till ord- och textbehandling samt enklare diagramritning. Män an- vänder datorer i arbetet i något högre grad än kvinnor. Ser man till näringsgrenar är datortätheten högst inom finansiell verksamhet. av dem som arbetar inom denna näringsgren använder dator. Även de som arbetar inom den offentliga förvaltningen, försvaret och det obligatoriska socialförsäkringssystemet har en hög användningsgrad. Minst ut- bredd är datorn inom näringssektorerna jordbruk, jakt och skogsbruk samt bygg- verksamhet med användare. Statlig verksamhet är den arbetsmarknadssektor där datoranvändningen är högst användare. Lägst är datoranvändningen inom den primärkommunala sektorn där av de sysselsatta använder dator. Inom lands- tingssektorn är andelen användare och det är denna sektor som upp- visar den högsta relativa tillväxten i datoranvändningen. Den har mer än tredubblats jämfört med . Inom enskild sektor använder av de anställda dator medan motsvarande andel för företagare uppgår till . Även bland företagare har det skett en mycket stark ökning av datoranvändning - den har mer än fördubblats . Drygt 1,4 miljoner personer eller av befolkningen i åldrarna uppger att de har tillgång till datorer i hemmet. Detta utgör en markant ökning jämfört med situationen 1984 och 1989. Det vanligaste användningsområdet för datorerna i hemmen är eget skrivarbete, skötsel av privatekonomi samt föreningsverksamhet och liknande. använder datorn för sådana ändamål. uppger att de an- vänder datorn för spel, hobby och liknande. använder datorn till utbildning i hemmet, medan av dem som förvärvsarbetar använder datorn hemma för sitt arbete. av datorerna i hemmen är uppkopplade mot andra datorer utanför hemmet. Det vanligast förekommande användningsområdet för uppkopplingen är att hämta och/eller lämna information från externa databaser Även i hemmet använder män datorer i större utsträckning än kvinnor. Störst andel hemmaanvändare finns i . På denna punkt avviker således åldersmönstret från det som gäller för datoranvändning i arbetet. Även när det gäller datoranvändning i hemmen utmärks dock den äldsta undersökta åldersgruppen av en låg användningsnivå. Socioekonomisk bakgrund, utbildningslängd, bostadsort m.m. inverkar även på användningen av datorer i hemmen. Variationerna återspeglar i stora drag samma mönster som gäller för datoranvändningen i stort. Skillnade mellan å ena sidan högre och lägre tjänstemän och å andra sidan företagare och arbetare är dock större när det gäller datoranvändningen i hemmet jämfört med datoranvändningen i arbetet. av alla som är sysselsatta och använder datorn i hemmet använder denna i samband med sitt förvärvsarbete. Det betyder att knappt en halv miljon personer i åldern använder datorn för att helt eller delvis sköta sitt förvärvsarbete från hemmet. De allra flesta arbetar emellertid mindre än en fjärdedel av arbetstiden hemma. Knappt 50.000 personer använder dock datorn för att sköta det mesta av sitt arbete hemifrån och ytterligare en nästan lika stor grupp sköter mer än 1/4 av sitt arbete hemifrån. genomförde 1995 en undersökning av tillgången till datorer i den svenska skolan. En liknande undersökning genomfördes . Preliminära resultat visar att tillgången till datorer i skolundervisningen har ökat markant mellan dessa båda undersökningstillfällen. finns det stora skillnader i datortäthet mellan olika skolformer. Tillgången till datorer är lägst i och i komvux med 19 resp. 12 elever per dator. I gymnasieskolan och särskolan är datortätheten betydligt högre med 8 resp. 4 elever per dator. De största förändringarna i tillgången till datorer har emellertid inträffat i . gick det 38 grundskolelever på varje dator medan motsvarande relation 1995 således var 19 elever per dator. Oavsett skolform är datortätheten fortfarande högst i glesbygdskommuner och lägst i storstäderna. I den kommunala är exempelvis datortätheten 14 elever per dator i glesbygdskommunerna jämfört med 22 elever/dator i storstäderna. Motsvarande tal för var 23 resp. 54 elever per dator. Undersökningen visar också att datorerna i mindre grad än 1993 är placerade i särskilda s.k. datasalar. Drygt hälften av undervisningsdatorerna i är nu placerade i klassrummen. gällde detta endast för ca 1/3 av datorer. I gymnasieskolan och komvux är dock fortfarande ca 3/4 av datorerna placerade i särskilda datasalar. Lärarnas tillgång till egna datorer har ökat markant. Ökningen av antalet lärardatorer är störst i där det 1993 gick 27 lärare på varje dator mot 12 lärare/dator 1995. Möjligheterna till extern datakommunikation, bl.a. tillgång till Internet, är fortfarande störst i gymnasieskolan och minst i särskolan. Omkring 3/4 av gymnasieskolorna och ca 1/3 av grundskolorna har tillgång till extern datakommunikation. I det moderna samhället med dess många komplexa inbördes beroenden och sammansatta kommunikationsbehov är naturligtvis tillgången till olika typer av teleförbindelser och kommunikationsnät av vital betydelse. Kraven på förbindelsernas kapacitet och kvalitet ökar också och blir alltmer anpassade efter skiftande behov och ändamål. Det allmänt tillgängliga, kopplade telenätet har utvecklats med utgångspunkt i en dominerande tjänst - telefoni. Utvecklingen har dessutom kunnat ske med de stabila planeringsförutsättningar som gäller i en monopolmiljö. Uppgiften framöver blir radikalt annorlunda; nämligen att planera och utveckla ett nät, eller nät av nät, för en formlig explosion av en mångfald tänkbara kommunikationsbehov och tjänster. Detta kommer också att ske under den osäkerhet som en öppen marknad och intensiv konkurrens innebär. Utvecklingen på informationsområdet medför således att kraven på den fysiska infrastrukturen - näten - blir allt svårare att förutse. Planeringen, dimensioneringen och investeringarna måste göras under växande osäkerhet och med ett betydande ekonomiskt risktagande. Nätens uppbyggnad och användning När det gäller tele- och datakommunikation kan de tekniska kraven på näten huvudsakligen sammanfattas i tre egenskaper; överföringshastighet (bandbredd), känslighet för fördröjningar i överföringen och variationer i fördröjningstiden samt känslighet för förlust av information (data). Näten måste också kunna motsvara både de momentana kraven i varje enskild kommunikationssituation och kraven från den sammanlagda volymen av alla tillämpningar i bred användning. Vid sidan av de tekniska egenskaperna är givetvis också nätens geografiska täckning och priset för att nyttja dem centrala tillgänglighetsaspekter ur såväl samhäl- lets som de enskilda användarnas perspektiv. Det klassiska problemet när det gäller att dimensionera näten består i att tillhandahålla tillräcklig - men inte överflödig - kapacitet för att motsvara tillgänglighetskraven. För att priset på tjänsterna skall bli rimligt krävs också att kostnaderna kan fördelas på många användare. Att näten kan delas mellan många är vidare ofta avgörande för varje enskild användares nytta av nätet. Att uppnå en kritisk massa i användning och trafikvolym medför således en dubbel vinst: Dels kan de tunga investeringskostnaderna fördelas på flera händer, dels ökar varje användares intresse av att få tillgång till nätet. Det telenät som har störst spridning nationellt och internationellt är naturligtvis det allmänna telefonnätet. Så gott som alla företag och hushåll i är anslutna till detta nät. Det fasta telefonnätet består av växlar (telefonstationer) och ett trans- missionsnät. Det senare delas in i ett accessnät för anslutning av de enskilda abonnenterna och ett transportnät för överföring av trafiken mellan telefonstationerna. Transportnäten kallas ibland "elektroniska motorvägar" medan acessnäten med motsvarande analogi beskrivs som "påfarter" till dessa motorvägar. Varje enskild kund är ansluten till en lokalstation via accessnätet. Samtliga lokalstationer inom ett visst geografiskt område är i sin tur anslutna till en gemensam förmedlingsstation, som genom transportnätet står i förbindelse med övriga förmedlingsstationer. I accessnätet är varje enskild förbindelse avdelad för en specifik abonnent, medan kapaciteten i transportnätet är en gemensam resurs som delas av samtliga som är anslutna till nätet. Högre utnyttjandegrad och ekonomiska skalfördelar medför att transportnätet generellt sett är mer kostnadseffektivt än accessnäten. Transportnäten i består till övervägande delen av fiberoptiska kablar men även radiolänk används i viss utsträckning. Varje fiberpar5 som ingår i en optokabel kan överföra ett stort antal telefonsamtal . ligger den övre kapacitetsgränsen vid ca 30.000 samtal per fiberpar. Accessnäten består ännu till största delen av kopparkablar. Även radiobaserade system förekommer dock. I ökande utsträckning används också optokabel i dessa nätdelar. Även kabel-TV-näten, som i mestadels utgörs av enkelriktade distributionskanaler, är möjliga att anpassa för andra, dubbelriktade tjänster. Vid sidan av fysiska nät använder man nu också begreppet logiska nät. Logiska nät är de nät som erbjuder tjänster ur användarens perspektiv. Det logiska nätet kan tillhandahållas av en tjänsteleverantör eller nätoperatör som helt eller delvis utnyttjar andra nätleverantörers fysiska nät.