prop · GJ03211 · 1996-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Vid ansökan om verkställighet som görs på ADB-| | medium behöver exekutionstiteln inte ges in, om denna är ett | | utslag i mål om betalningsföreläggande, oavsett hur gammalt | | utslaget är. Kravet på att kronofogdemyndigheten skall ha | | tillgång till exekutionstiteln i verkställighetsärendet behålls.| -------------------------------------------------------------------- Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. förslag: Vid ansökan om verkställighet på medium för automatisk databehandling skall exekutionstiteln endast behöva inges när kronofogdemyndigheten begär det. I andra hand föreslår verket att inte skall behöva bifoga exekutionstiteln vid ansökan om verkställighet på grund av utgivet bidragsförskott. Remissinstanserna: Promemorieförslaget. De flesta remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. i framhåller att förslaget kräver betydande arbetsinsatser om myndigheten manuellt från mikrokort måste ta fram uppgifter om det underliggande utslaget. Även i hävdar att effektivitetsvinsterna motverkas om man i varje mål skall ta fram utslag från mikrokort medan om detta krävs endast när särskild anledning föreligger, t.ex. efter gäldenärens invändning, främjas en snabbare handläggning. Det övervägande antalet remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslagen utan erinran. Flera remissinstanser pekar dock på behovet av en närmare reglering av vilka krav som skall ställas på den som skall få ansöka om verkställighet utan att inge exekutionstiteln. i avstyrker förslagen och framhåller att det förekommer att sökandens yrkande - även när en försäkringskassa är sökande - inte stämmer med exekutionstiteln. Flera remissinstanser avstyrker förslagen med hänvisning till att de lägger ett för stort ansvar på den enskilde att reagera mot oriktiga krav. säger sig inte kunna bedöma förslagens kvalitets- och rättssäkerhetsaspekter men konstaterar att inte redovisar några kalkyler som belyser de samlade kostnadskonsekvenserna. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 2 § utsökningsbalken skall sökanden vid ansökan om verkställighet ge in exekutionstiteln, alltså den dom eller motsvarande som skall utgöra grund för verkställigheten. Vid ansökan på ADB-medium behöver dock titeln inte ges in, om den är ett utslag i mål om betal- ningsföreläggande som inte är äldre än . har nämligen själv tillgång till en sådan exekutionstitel. - drygt - är den gallringsfrist som gäller för utslag i mål om betalningsföreläggande enligt 11 § lagen om register för betalningsföreläggande och handräckning och kronofogde- myndigheten kan därför själv ta fram uppgifterna om utslaget ur det s.k. SUPRO- registret. Utslag i mål om handräckning berörs inte av dessa regler. För att få göra ansökan om verkställighet på ADB-medium krävs tillstånd från . Vid sådan ansökan ges ett magnetband eller något annat ADB- medium in till , som maskinellt överför uppgifterna till de olika kronofogdemyndigheternas register. Ansökan på ADB innebär effektivitetsvinster både för sökandena och kronofogdemyndigheten. slipper att manuellt registrera uppgifterna i ansökan. Sökanden slipper ta ut ansökan på papper, underteckna och skicka den till rätt kronofogdemyndighet. Särskilt arbetsbesparande blir det om sökanden inte vid sidan av ADB-ansökan behöver bifoga några handlingar, såsom t.ex. exekutionstiteln. Det har emellertid visat sig att ADB-ansökan kommer till användning endast i av verkställighetsmålen, vilket är väsentligt mindre än vad som beräknades när reformen beslutades och även väsentligt mindre än vad som är fallet med ADB-ansökan i den summariska processen, där av ansökningarna görs på ADB-medium. Många ingivare har bedömt att de inte gör tillräckligt stora rationaliseringsvinster genom ADB-hantering så länge de även måste skicka in någon handling med post. Inte heller den möjlighet till s.k. automatisk verkställighet som lagen om betalningsföreläggande och handräckning ger utnyttjas i den utsträckning som beräknades. Enligt 16 § BfL verkställs ett utslag utan särskild ansökan, om inte sökanden uttryckligen har avstått från detta. Endast i omkring en tredjedel av målen i den summariska processen utnyttjar sökandena denna möjlighet till automatisk verkställighet. Detta för med sig att antalet separata ansökningar om verkställighet är högre än vad som beräknades vid reformens genomförande. Från effektivitetssynpunkt är det alltså angeläget att bana väg för fler ADB- ansökningar i verkställighetsmål. Detta gäller såväl ur de verkställande myndigheternas perspektiv som ur sökandenas. har i en framställning till regeringen föreslagit att exekutionstiteln vid ADB-ansökan bara skall behöva ges in om kronofogdemyndigheten begär det. En konsekvens av detta förslag är att kronofogdemyndigheten inte alltid kommer att ha tillgång till och kunna kontrollera ansökan om verkställighet mot exekutionstiteln. Verket föreslår i sin framställning i andra hand att en uppgift skall få bevaras i - vi återkommer till denna fråga i avsnitt 5.7 - samt att inte skall behöva bifoga exekutionstiteln vid ansökan om verkställighet på grund av utgivet bidragsförskott. I sistnämnda förslag efterges kravet på att kronofogdemyndigheten alltid skall ha tillgång till och kunna kontrollera ansökan om verkställighet mot exekutionstiteln endast beträffande krav på grund av utgivet bidragsförskott. Frågan är om det över huvud taget är möjligt och lämpligt att efterge kravet på att kronofogdemyndigheten skall granska en exekutionstitel som det begärs verkställighet av. Ett sådant förslag behandlades i ärendet om följdlagstiftning med anledning av den nya summariska processen, m.m. (se prop. 1990/91:126 s. 46 ff.). Regeringen intog där ståndpunkten att man inte var beredd att ställa sig bakom ett sådant förslag. Skälen som framhölls var bl.a. följande. Svårigheterna att förebygga att felaktiga krav läggs till grund för verkställighet är uppenbara. Felen kan få svåra följder för svaranden. Det är inte heller invändningsfritt att för kronofogdemyndigheterna och dess tjänstemän föreskriva att de skall verkställa krav som de egentligen inte kan ta ansvar för och vilkas riktighet inte heller prövats av någon annan myndighet. Slutligen påpekades dock att saken kunde komma i ett annat läge när den nya summariska processen genomförts /92. Den kritik som under remissbehandlingen har riktats mot förslag tar framför allt sikte på rättssäkerhetsaspekterna. Verket framhåller i sin framställning att den ingivare som får tillstånd att ge in en ansökan om verkställighet på ADB-medium utan att behöva översända exekutionstiteln gör stora rationaliseringsvinster. Risken att få ett sådant tillstånd återkallat skulle därför, enligt bedömning, medföra att ingivarna skulle vara beredda att lämna långtgående garantier för att rättssäkerhetskravet tillgodoses. och anser emellertid att förslaget lägger för stort ansvar på den enskilde. Detta arguments tyngd minskar inte av att den enskilde, som också påpekar, i allmänhet intar en underlägsen position i förhållande till sökanden. Visserligen framhåller i sin framställning att kronofogdemyndigheten skall ha tillgång till exekutionstiteln om den är uttryckt i så komplicerade ordalag att det kan uppstå tveksamhet om hur den skall tydas. Men hur kronofogdemyndigheten skall få reda på detta är, som uppmärksammar, oklart. Slutligen uppger i och län att det förekommer att sökandens yrkande inte stämmer med exekutionstiteln. I ett sådant fall krävs det att gäldenären gör invändning för att felet skall uppmärksammas. De nu anförda synpunkterna talar enligt regeringens mening med styrka mot att efterge kravet på kontroll av en ansökan om verkställighet mot exekutionstiteln. Till de skäl av rättssäkerhetskaraktär som talar emot en reform kommer att ett genomförande av förslaget skulle behöva kombineras med en ganska ingående reglering bl.a. av kraven för att bevilja respektive återkalla tillstånd att ansöka om verkställighet på ADB-medium. Inte minst frågan om sökandens skadeståndsansvar skulle behöva få en lösning. Slutligen framstår det enligt regeringens mening inte heller som en lämplig avvägning mellan effektivitet och rättssäkerhet att genomföra en reform som utan tvekan ger mindre rätts- säkerhetsgarantier än den nuvarande ordningen när, som uppmärksammat, effektivitetsvinsterna är oklara. De skäl av rättssäkerhetskaraktär som talar emot en reform gäller även förslag att låta kronofogdemyndigheten verkställa vissa ansökningar som inges av utan att ha tillgång till exekutionstiteln. i påpekar att det förekommer att även försäkringskassornas yrkanden inte överensstämmer med exekutionstiteln. framhåller också självt i sin framställning att exekutionstitlar rörande underhållsbidrag generellt är svårare att tolka än t.ex. utslag i mål om betalningsföreläggande. Sammanfattningsvis är regeringen inte heller nu beredd att ge avkall på principen att kronofogdemyndigheten skall ha tillgång till och kunna granska exekutionstiteln även vid en ansökan om verkställighet som görs på ADB-medium. Det i promemorian behandlade förslaget att vid ansökan om verkställighet som görs på ADB-medium avstå från kravet på ingivande av exekutionstitel, om denna är ett utslag i mål om betalningsföreläggande, oavsett hur gammalt utslaget är, har däremot vunnit gillande bland nästan alla remissinstanserna. En sådan ändring är möjlig att genomföra utan att efterge kravet på att kronofogdemyndigheten skall granska exekutionstiteln, eftersom utslagen i dessa mål kommer att sparas på mikrokort när de gallras ur . kan därigenom ta fram utslagen även efter gallringen. Förslaget beräknas leda till effektivitetsvinster genom att ansökningar i flera fall kan registreras maskinellt. Detta gäller oavsett om man förlänger gallringsfristen eller ej (se avsnitt 5.7). En sådan förändring kommer inte i konflikt med rättssäkerheten i förfarandet; kronofogdemyndigheten skall precis som ha tillgång till exekutionstiteln. Regeringen ställer sig bakom en sådan utvidgning av de nuvarande bestämmelserna och föreslår därför att kravet på att inge exekutionstitel vid ansökan om verkställighet som görs på ADB-medium slopas även för utslag i mål om betalningsföreläggande som är äldre än . 5.7 Terminalåtkomst i verkställighetsärenden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En kronofogdemyndighet får ha | | terminalåtkomst till en annan kronofogdemyndighets register för | | betalningsföreläggande och handräckning när det gäller samtliga | | uppgifter i utslag i mål om betalningsföreläggande för den som är| | gäldenär i ett mål om verkställighet vid den egna myndigheten. | | Därvid får endast utslagsnumret användas som sökbegrepp. Ingen | | ändring föreslås när det gäller den tid som uppgifter får bevaras i| | registret. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. förslag: En uppgift skall få bevaras i betalningsföreläggande- och handräckningsregistret (SUPRO) . Remissinstanserna: Promemorieförslaget. De flesta remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. är den enda instans som är tveksam och anger att man fortfarande hyser betänkligheter, från rättssäkerhets- och integritetssynpunkt, mot varje slag av utvidgning av åtkomst till terminaluppgifter. Några kronofogdemyndigheter framhåller att det förslag som regeringen ställt sig bakom i avsnitt 5.6 kräver betydande arbetsinsatser om gallringfristen inte förlängs utan myndigheten manuellt från mikrokort måste ta fram uppgifter om det underliggande utslaget. Det övervägande antalet remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. framhåller att en förlängning av bevarandetiden från tre till torde kräva en mer djupgående analys av effekterna i avseende på integritetsfrågor. är positiv till förslaget men påpekar att om en förlängd bevarandetid genomförs bör kronofogdemyndigheten ha rätt att gallra utslag ur som är felaktiga eller på annat sätt missvisande eftersom registret är offentligt och i viss mån används för ändamål av kreditupplysningskaraktär. Datainspektionen avstyrker bestämt förslaget. säger sig inte kunna bedöma förslagens kvalitets- och rättssäkerhetsaspekter men konstaterar att inte redovisar några kalkyler som belyser de samlade kostnadskonsekvenserna. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare i detta ärende (se avsnitt 5.6) föreslagit att exekutionstiteln inte skall behöva ges in vid en ansökan om verkställighet som görs på ADB-medium, om denna är ett utslag i mål om betalningsföreläggande, oavsett hur gammalt utslaget är. Regeringen har dock inte ansett att man kan frångå kravet på att kronofogdemyndigheten skall ha tillgång till exekutionstiteln i verkställighetsärendet. Det innebär att kronofogdemyndigheten själv måste ta fram utslaget. Detta kan ske maskinellt om utslaget har meddelats av den egna myndigheten och finns kvar i det s.k. SUPRO- registret. Gallringsfristen i detta register för utslag i mål om betalningsföre- läggande är som tidigare nämnts enligt 11 § lagen om register för betalningsföreläggande och handräckning. När ett utslag gallras överförs det till mikrokort. Sådana utslag, liksom utslag som har meddelats av en annan kronofogdemyndighet, måste tas fram manuellt i ett verkställighetsärende. Enligt dagens ordning har alltså en kronofogdemyndighet ingen terminalåtkomst till uppgifter i en annan kronofogdemyndighets register. Man kan därför inte maskinellt ta fram ett utslag som meddelats av en annan myndighet, vilket det finns behov av vid en del ansökningar om verkställighet. Den gällande författningsregleringen innebär i och för sig inget hinder mot att i stället tar fram utslaget ur för kronofogdemyndighetens räkning (jfr prop. 1990/91:126 s. 50). Däremot skulle det vara förenat med ganska stora datatekniska ingrepp att införa en sådan rutin. Vidare skulle det inte vara särskilt rationellt rent handläggningsmässigt att tog på sig denna uppgift. Någon sådan rutin har heller inte införts. Läget är alltså att den verkställande kronofogdemyndigheten måste hämta in utslaget på något annat sätt än via terminal, om utslaget är meddelat av en annan myndighet, vilket kräver en icke oväsentlig extra arbetsinsats. Om man överväger att bryta igenom länsspärrarna genom att ge kronofogdemyndigheten terminalåtkomst till alla uppgifter i utslag i mål om betalningsföreläggande vid alla övriga kronofogdemyndigheter är det av integritetsskäl angeläget att utforma åtkomsten så att det inte med stöd av offentlighetsprincipen blir fritt fram att vid ett och samma tillfälle ta fram uppgifterna i en gäldenärs alla utslag i hela riket. Detta kan åstadkommas genom att man föreskriver dels att bara utslagsnumret får användas som sökbegrepp, dels att uppgifterna i utslaget bara får hämtas i den situationen att myndigheten i fråga har ett pågående mål om verkställighet av det aktuella utslaget mot gäldenären i fråga. Ett sålunda utformat förslag läggs fram i promemorian. Förslaget har fått ett positivt bemötande av remissinstanserna. Data- inspektionen har framhållit att förslaget inte innebär risker för otillbörliga integritetsintrång. Inte någon remissinstans har motsatt sig förändringen. Registerlagens ändamålsbeskrivning innebär inget hinder mot förslaget, eftersom den anger att uppgifter i registret får användas bl.a. som underlag för verkställighet enligt utsökningsbalken. Även regeringen anser att en förändring av föreslagen omfattning bör genomföras. har föreslagit en längre gående reform, nämligen att uppgifter i skall få bevaras . Därigenom skulle även äldre utslag kunna tas fram på automatisk väg i stället för från mikrokort. De flesta remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. Datainspektionen avstyrker däremot bestämt att tiden för bevarande av uppgifter i förlängs. Den begränsning som ligger i att uppgifterna föreslås endast få användas för verkställighet blir enligt inspektionen verkningslös mot bakgrund av offentlighetsprincipens grundlagsregler om rätten för den som begär att få ta del av allmänna handlingar att vara anonym och inte behöva röja syftet med sin framställan. har framhållit att en förlängning av bevarandetiden torde kräva en mer djupgående analys av effekterna i avseende på integritetsfrågor. Regeringen anser att de påpekade integritetseffekterna av en förlängd bevarandetid är oklara. Till detta kommer den osäkerhet som följer av diskussionerna om en regionalisering av kronofogdemyndigheterna och vad en sådan reform kan leda till. Regeringen är alltså inte beredd att förorda att bevarandetiden i förlängs. 5.8 Tredskodom i mål där fordran grundas på skriftligt fordringsbevis -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Tredskodom med stöd av 44 kap. 7 b § | | skall inte få meddelas om tredskodom har | | meddelats tidigare. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. motsätter sig förslaget. Förbundet menar att de utvärderingar som gjorts av den summariska processen inte ger något stöd för antagandet att erforderliga krav på rättssäkerhet i realiteten riskerar att bli åsidosatta om nuvarande ordning behålls. Skälen för regeringens förslag: Föreläggande för en svarande i ett tvistemål vid tingsrätt att avge svaromål vid påföljd av tredskodom regleras i 42 och 44 kap. (RB). Den nya summariska processen föranledde vissa nyheter i denna reglering. gäller - enligt 44 kap. 7 a § RB - att tredskodom mot svaranden kan meddelas om svaranden underlåter att efter tredskodomsföreläggande inkomma med svaromål. Han skall anses ha följt föreläggandet om han har klargjort sin inställning till kärandens yrkande och angett skäl som kan vara av betydelse vid prövning av saken. Detta brukar kallas för ett motiverat bestridande. I den nya summariska processen saknar det i princip betydelse om sökandens krav grundar sig på ett skriftligt fordringsbevis eller inte. För att ta tillvara de fördelar som en sökande hade av ett skriftligt fordringsbevis i den tidigare gällande lagsökningsprocessen infördes en förstärkt möjlighet till tredskodom på tvistemålsstadiet; enligt 7 b § i samma kapitel måste svaranden i ett sådant fall för att undgå tredskodom visa sannolika skäl för sin inställning, förutom att han måste uppfylla kraven på ett motiverat bestridande enligt 7 a §. För att svaranden inte på ett otillbörligt sätt skulle hindras från att komma till sin rätt infördes också ett förbud i 44 kap. 10 § RB mot att meddela två tredskodomar i rad med stöd av 7 b §. En andra tredskodom är nämligen inte återvinningsbar. Denna konstruktion kan kritiseras av flera orsaker. Det är redan av formella skäl inte möjligt att meddela två tredskodomar med stöd av 7 b §. Rätten kan nämligen inte utfärda föreläggande om svaromål om ett svaromål redan är avgivet och förbudet saknar därigenom praktisk betydelse. Vidare är det klart otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt att meddela en icke återvinningsbar tredskodom med stöd av 7 b §, oavsett vad som förevarit tidigare i målet; på detta sätt kan nämligen svaranden på grund av bevissvårigheter hindras från att komma till sin rätt. Om svaranden har underlåtit att bestrida en ansökan om betalningsföreläggande och därför fått ett utslag emot sig är detta utslag definitionsmässigt att anse som en tredskodom. Om rätten efter återvinning utfärdar föreläggande om svaromål vid påföljd av tredskodom enligt 7 b § och svaranden inte skriftligen kan anföra sannolika skäl för sin inställning, riskerar han en icke återvinningsbar tredskodom. Likartat blir förhållandet om svaranden underlåter att svara på ett första tredsko- domsföreläggande. I så fall meddelas tredskodom med stöd av 7 a §, och efter återvinning samt ett eventuellt förnyat föreläggande möter det inte något hinder att meddela en ny, nu icke återvinningsbar, tredskodom enligt 7 b §, om svaranden visserligen avger svaromål men inte lyckas anföra sannolika skäl. och de av verket vid utvärderingen tillfrågade tingsrätterna menade att det inte bör kunna komma i fråga att meddela en tredskodom med stöd av 7 b § som slutgiltigt avgörande av ett mål. I promemorian föreslås ett förbud mot att meddela en tredskodom med stöd av 7 b § om det redan har meddelats en tredskodom eller ett utslag i summarisk process. Remissinstanserna har med ett undantag tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. har gjort gällande att de utvärderingar som gjorts inte ger stöd för antagande att erforderliga krav på rättssäkerhet i realiteten riskerar att bli åsidosatta med nuvarande ordning. Även om det kanske inte går att peka på något fall som lett till ett materiellt oriktigt avgörande är det enligt regeringens mening otillfreds- ställande med en regel som innebär att svaranden riskerar att på grund av bevissvårigheter hindras från att få till stånd en fullständig prövning av saken. Borgenärens intressen träds inte otillbörligt för när genom ett sådant förbud, med tanke på att borgenären redan har fått en exekutionstitel - ett utslag eller en tredskodom - vilken kan bli föremål för åtminstone partiell verkställighet även om återvinning söks. Ett sådant förbud bör i enlighet med promemorians förslag skrivas in i 44 kap. 7 b § RB i stället för den reglering frågan nu har i 44 kap. 10 § RB. De flesta förslagen innebär arbetsbesparingar och kommer att bidra till en effektivare handläggning av den summariska processen och verkställighetsmålen. Genomströmningstakten för målen har förutsättningar att kunna öka. Förslagen kan sålunda förväntas bidra till att resurser hos kronofogdemyndigheterna frigörs för andra angelägna uppgifter där. Några av förslagen bör kunna leda till en minskning av antalet mål som förs vidare till tingsrätt. De initiala kostnaderna för att genomföra förslagen, liksom kostnaderna för en utökad användning av kun- görelsedelgivning, bedöms bli små och i vart fall inte större än att de ryms inom de berörda myndigheternas befintliga resursramar. 7.1 Förslaget till lag om ändring i 44 kap. 7 b § Förslaget har kommenterats i avsnitt 5.8. Den sakliga nyheten finns i paragrafens andra stycke punkt 2 och innebär att tredskodom med stöd av första stycket inte får meddelas om tredskodom har meddelats tidigare. Detta gäller alltså oavsett på vilken grund den första tredskodomen har meddelats. Förbudet gäller också efter ett utslag i den summariska processen, vilket enligt 60 § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning (BfL) är att anse som tredskodom. Den föreslagna regleringen ersätter det tidigare förbudet i 10 § mot att meddela två tredskodomar efter varandra med stöd av 7 b §. Paragrafen har också genomgått en redaktionell förändring så att nuvarande andra och tredje styckena förts samman till ett stycke. 44 kap. 10 § Ändringen har behandlats i kommentaren till 7 b §. 7.2 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 2 kap. 2 § Ändringen, som har kommenterats i avsnitt 5.6, innebär att exekutionstiteln inte behöver ges in vid ansökan om verkställighet som görs på ADB-medium, om titeln är ett utslag i mål om betalningsföreläggande, oavsett hur som förflutit sedan utslaget meddelades. Den nuvarande treårsgränsen upphävs alltså. 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning 20 § I paragrafen ändras uttrycket med posten till med post . Ändringen är föranledd av postlagen (1993:1684) och nya verksamhetsform. 29 § Ändringarna i denna paragraf - som har formulerats om efter påpekande från Lagrådet - gäller dels delgivningsformerna för föreläggandet till svaranden, dels de handlingar som skall bifogas föreläggandet. Delgivningsfrågan har behandlats i avsnitt 5.2.