prop · GJ03152 · 1996-01-01 00:00:00 — Denna lag träder i kraft och tillämpas vad avser de nya bestämmelserna i 32 § 3 f mom., 42 § punkt 4 av anvisningarna till 41 § och punkt 6 av anvisningarna till 42 § första gången vid taxering, och i övrigt första gången vid taxering. Den nya lydelsen av punkt 1 av anvisningarna till 20 § tillämpas endast i fråga om måltidsutgifter efter utgången av . Traktamentsersättning och ersättning för hemresekostnader som Europeiska unionens institutioner eller organ har betalat till nationella experter är inte skattepliktig intäkt vid taxering. 1Senaste lydelse 1995:920. 2Senaste lydelse 1990:650. 3Senaste lydelse 1995:651. 4Senaste lydelse 1993:1515. 5Senaste lydelse 1995:1625. 6 Senaste lydelse 1991:180. 7Senaste lydelse 1993:1515. 8Senaste lydelse 1992:1596. 9Senaste lydelse 1993:1515. 10Senaste lydelse 1995:853. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2.2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 8 och 97 §§ uppbördslagen (1953:272)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §2 Åtnjuter skattskyldig jämte kontant inkomst andra förmåner skall preliminär A- skatt beräknas efter inkomstförmånernas sammanlagda värde. Har den skattskyldige utgett ersättning för en förmån skall förmånsvärdet sättas ned med ersättningens belopp. ------------------------------------------------------- Värdet av bilförmån skall Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 av beräknas enligt punkt 2 av anvisningarna till 42 § kom- anvisningarna till 42 § munalskattelagen kommunalskattelagen (1928:370). Andra stycket (1928:370). Andra stycket andra meningen av nämnda an- andra meningen av nämnda visningspunkt skall dock anvisningspunkt skall dock tillämpas endast i fall som tillämpas endast i fall som avses i sjätte stycket ned- avses i sjätte stycket an. Värdet av förmån av ränte-nedan. Värdet av reseförmåner fritt lån eller lån där räntasom avses i punkt 6 av understiger marknadsräntan anvisningarna till 42 § skall beräknas enligt punkt kommunalskattelagen skall 10 tredje-femte styckena av beräknas till det värde som anvisningarna till 32 § följer av tredje-femte kommunalskattelagen. styckena samma an- visningspunkt. Värdet av förmån av räntefritt lån eller lån där räntan understiger marknadsräntan skall beräk- nas enligt punkt 10 tredje-femte styckena av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen. Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är semesterbostad skall beräknas enligt följande grunder. Riket delas in i områden som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. Förmånsvärdet av en bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet beräknat per kvadratmeter bostadsyta för jämförbara bostäder inom området. Om bostaden är belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat . Värdet av annan förmån än som avses i andra och tredje styckena skall beräknas enligt 42 § andra stycket kommunalskattelagen samt punkt 1 andra och tredje styckena och punkt 3 av anvisningarna till den paragrafen. Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med hänsyn härtill. Om skattemyndigheten bestämt värdet av förmånen enligt bestämmelserna i 5 § andra stycket lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall detta värde användas även vid beräkning av preliminär A-skatt. 97 §3 ------------------------------------------------------- Föreläggande vid vite eller Föreläggande vid vite beslut om revision enligt eller beslut om revision 78 § 1 mom. får inte enligt 78 § 2 b mom. får överklagas. Inte heller inte överklagas. Inte beslut enligt 55 § 1 mom. heller beslut enligt 55 § 1 första stycket eller 55 § 2 mom. första stycket eller mom. andra stycket får 55 § 2 mom. andra stycket överklagas. Denna lag träder i kraft och tillämpas, såvitt avser den nya lydelsen av 8 §, första gången i fråga om preliminär skatt . 1Lagen omtryckt 1991:97. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. 2Senaste lydelse 1993:1516. 3 Senaste lydelse 1993:894. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1958:295) om sjömansskatt1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §2 För sjömän, som icke skall erlägga sjömansskatt enligt 7 § 1 mom. (utländsk ), skall sjömansskatt utgå på beskattningsbar månadsinkomst a) vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligast användes i fjärrfart, enligt vid denna lag fogad tabell F kolumn U, samt b) vid anställning ombord på annat fartyg enligt vid denna lag fogad tabell N kolumn U. Allmänna egenavgifter skall betalas enligt bestämmelserna i 7 § 1 mom. andra stycket. ------------------------------------------------------- Skatt enligt första styck- Skatt enligt första sty- et och allmänna egenavgifter cket och allmänna egenav- enligt andra stycket utgår gifter enligt andra styck- icke, om sjömannen på ett et utgår icke, om sjömannen godtagbart sätt visar, att visar att inkomsten ombord han är skattskyldig i annat beskattas i ett annat land för inkomsten ombord. Bestämmelserna i 7 § 1 mom. fjärde stycket och 7 § 2 mom. tillämpas också i fråga om skatt enligt denna paragraf. Därvid skall dock i fall som avses i 7 § 2 mom. första stycket skatt erläggas enligt tabell F kolumn U och i fall som avses i andra stycket av samma lagrum enligt tabell N kolumn U. (Se vidare anvisningarna.) Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777. 2Senaste lydelse 1994:1745. 2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 2 §1 skall varje taxeringsår fatta taxeringsbeslut före utgången av november på grundval av de uppgifter som lämnats enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter samt vad som i övrigt framkommit vid utredning enligt 3 kap. ------------------------------------------------------- taxeringså- ret får skattemyndigheten dock inte till den skatt- skyldiges nackdel fatta grundläggande beslut om årlig taxering, omprövningsbeslut eller beslut om skattetillägg. Sådana om- prövningsbeslut och beslut om skattetillägg får dock fattas om det grundläggande beslutet fattats på grundval av förenklad självdeklaration. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1994:486. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 och 13 §§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 8 §1 Följande juridiska personer skall lämna självdeklaration 1. aktiebolag, ekonomisk förening, sparbank, ömsesidigt skadeförsäk- ringsföretag och värdepappersfond samt sådan stiftelse, fond eller inrättning som har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen, 2. ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, om dess bruttointäkter under beskattningsåret överstigit grundavdraget enligt 8 § nämnda lag, ------------------------------------------------------- 3. annan juridisk person, om dess bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsåret upp- gått till sammanlagt , 4. juridisk person, vars tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmö- genhetsskatt, vid beskatt- ningsårets utgång haft ett värde som överstiger eller, i fråga om sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b nämnda lag, , 5. juridisk person för vilken underlag för skogs- vårdsavgift, statlig fastig- hetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller sär- skild löneskatt på pension- skostnader skall faststäl- las. Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt för- sta stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunal- skattelagen (1928:370), la- gen om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig för- mögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i . ------------------------------------------------------- 3. dödsbo när dess bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. tredje stycket uppbördslagen (1953:272) och bruttointäkter av en eller flera andra förvärvskällor uppgått till sammanlagt , 4. annan juridisk person, om dess bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsåret upp- gått till sammanlagt , 5. juridisk person, vars tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmö- genhetsskatt, vid beskatt- ningsårets utgång haft ett värde som överstiger eller, i fråga om sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b nämnda lag, , 6. juridisk person för vilken underlag för statlig fastighetsskatt, avkast- ningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas. Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt för- sta stycket 2-5 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunal- skattelagen (1928:370), la- gen om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig för- mögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i . 13 §2 Särskild självdeklaration skall lämnas om 1. den skattskyldige är annan juridisk person än dödsbo, 2. den skattskyldige är skyldig att i självdeklaration lämna uppgift om inkomst av näringsverksamhet, 3. den skattskyldige är företagsledare eller delägare i fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag, företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag eller, om uppgifter skall lämnas eligt 24 §, i företag som upphört att vara sådant företag. ------------------------------------------------------- 4. den skattskyldige är närstående till företagsledare i sådant företag som avses i 3 och skall lämna uppgifter enligt 24 §, 4. den skattskyldige 5. den skattskyldige enligt 14 kap. 3 § enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen mervärdesskattelagen (1994:200) är skyldig att (1994:200) är skyldig att redovisa utgående och redovisa utgående och ingående mervärdesskatt i ingående mervärdesskatt i sinsin självdeklaration, självdeklaration, 5. den skattskyldige 6. den skattskyldige inte inte varit bosatt i varit bosatt i under hela be- under hela beskattningsåret, skattningsåret, eller eller 6. den skattskyldige 7. den skattskyldige inte inte mottagit förtryckt mottagit förtryckt blankett blankett för förenklad för förenklad självdeklarationsjälvdeklaration senast den april taxeringsåret. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Senaste lydelse 1991:698. 2Senaste lydelse 1994:483. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §2 Särskild löneskatt skall betalas till staten på 1. lön eller annan ersättning till arbetstagare som vid årets ingång är eller äldre, 2. ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångsbidrags- försäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare, ------------------------------------------------------- 3. avgångsersättning som 3. avgångsersättning som annorledes än på grund av annorledes än på grund av kollektivavtalsgrundad kollektivavtalsgrundad avgångsbidragsförsäkring avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten, kommun utbetalas av staten, kom- eller kommunalförbund som mun eller kommunalförbund arbetsgivare eller av som arbetsgivare eller av , , , , kyrkans församlings- och försam- pastoratsförbund, Kommuner- lings- och nas pensionsanstalt eller pastoratsförbund, det för Sjukvårdens och socialvårdenskommunerna och landstingen planerings- och gemensamma organet för rationaliseringsinstitut, administration av under förutsättning att personalpension eller arbetsgivaren tillämpar Sjukvårdens och kommunalt pensionsavtal socialvårdens planerings- eller av annan och rationaliserings- arbetsgivare, under institut, under förutsättning att förutsättning att arbetsgivaren tilllämpar arbetsgivaren tilllämpar kommunalt pensionsavtal och kommunalt pensionsavtal att borgen tecknats i eller av annan arbets- enlighet med vad som anges givare, under förutsättning i punkt 20 e första stycket att arbetsgivaren tillämpar b av anvisningarna till 23 § kommunalt pensionsavtal kommunalskattelagen och att borgen tecknats i (1928:370), enlighet med vad som anges i punkt 20 e första stycket b av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370), 4. avgångsersättning som omfattas av s.k. trygghetsavtal, 5. ersättning som utgår enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgör komplement till förtidspension eller till sjukbidrag, 6. ersättning som utgår på grund av ansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgår i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning som avses i första stycket. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 3-5 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter med undantag av 4 § första stycket 2 och 13. Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 6 skall bortses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av . Detta gäller dock endast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. 2 Senaste lydelse 1994:1924. 3 Ärendet och dess beredning Skattereglerna rörande naturaförmåner i inkomstslaget tjänst har setts över i flera olika sammanhang i syfte att åstadkomma en neutral beskattning mellan kontantlön och andra förmåner. Översyn har bl.a. gjorts av Utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK), vars betänkande Reformerad inkomstbeskattning (SOU 1989:33) låg till grund skattereform, därefter av Utredningen om tjänsteinkomstbeskattning (SOU 1992:57 och 1993:44) och Utredningen om beskattning av förmåner (SOU 1994:98). Ytterligare en utredning har sett över förmånsområdet, nämligen Utredningen om beskattning av förmåner i samband med uppsägning och utbildning. Utredningen tillsattes för att se över beskattningen avseende utbildning och andra förmåner i samband med personalavveckling och av arbetsgivaren bekostad utbildning i övrigt. lades i betänkandet Personalavveckling, utbildning och beskattning (SOU 1995:94) fram förslag till nya regler angående beskattningen av dessa förmåner. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Utredningens sammanfattning och förslag till lagtext finns i bilaga 2 och 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i ärendet (dnr Fi95/5591). Regeringen tar nu upp de frågor som behandlas i betänkandet. I flera av de olika översynerna har också skattereglerna rörande reseförmåner tagits upp till behandling. Fram till skattereformen gjordes i lagtexten ett uttryckligt undantag från skatteplikt för en skattskyldigs fria resor på grund av anställning eller särskilt uppdrag under förutsättning att resorna inte var att anse som ersättning för kontant lön. Undantagsbestämmelsen kom i praxis att omfatta anställda inom rese- och trafikbranschen. Skattefriheten slopades i samband med skattereformen. har godtagit att vissa schabloner tillämpas vid värderingen av reseförmåner, i avvaktan på att branschen utvecklar ett system för kontroll av varje enskilds resande. Utredningen om tjänsteinkomstbeskattning föreslog i sitt slutbetänkande Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen (SOU 1993:44) inte några undantagsregler för reseförmåner vid inkomstbeskattningen men däremot en schabloniserad värdering av den enskilda resan vid bestämmande av underlaget för beräkning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter. Förslaget utsattes för kraftig kritik. Med hänsyn till kritiken föreslog den dåvarande regeringen i prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. dels skattefrihet för en valfri resa och anställd, dels en schablonvärderingsregel vid bestämmandet av underlag för beräkning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter. I propositionen förutskickades också att en särskild utredare skulle tillkallas för att se över reglerna på nytt. 1993/94:SkU10) hemställde dock att skulle avslå propositionen när det gällde schablonvärderingen och den skattefria resan samt uttalade att en ny lagstiftning borde utformas i enlighet med nuvarande provisorium. beslutade i enlighet med utskottets hemställan. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att se över bl.a. reglerna om beskattning av reseförmåner. Utredningen om beskattning av förmåner (Fi 1994:01) redovisade sitt betänkande Beskattning av förmåner (SOU 1994:98). Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i ärendet (dnr Fi94/2343). I enlighet med direktiven har utredningen i sitt betänkande lämnat två alternativa förslag till beskattning som lösning på värderingsproblemen med reseförmåner, en schabloniserad modell och en individuell modell. Utredningen har förordat den senare modellen. De frågor som behandlas i betänkandet är, förutom reseförmåner, också hälso- och sjukvårdsförmåner, personalrabatter och förmåner av begränsat värde. Samtliga frågor behandlades i den lagrådsremiss som lämnades till Lagrådet . Vad avser reseförmåner innebar förslaget i remissen att reseförmåner skulle värderas enligt en individuell schablonmodell. Lagrådet lämnade förslaget i denna del utan erinran. Men förslaget fick dock kraftig kritik och regeringen ansåg därför att frågan borde bli föremål för ytterligare överväganden. I den efterföljande propositionen fanns därför inte något förslag avseende reseförmå- ner med (prop. 1994/95:182, bet. 1994/95:SkU25, rskr. 1994/95:371). Efter ytterligare beredning av frågan presenterade regeringen ett förslag om ändrade skatteregler rörande reseförmåner i en lagrådsremiss . Förslaget innebar i princip att reseförmånerna för den enskilde resenären skulle värderas till ett schablonbelopp, oberoende av antalet resor och deras längd, om inte den skattskyldige eller skattemyndigheten kunde visa att värdet var något annat. Lagrådet avstyrkte att förslagen lades till grund för lagstiftning. Den allvarligaste invändningen var enligt Lagrådet att resultatet av schablonbe- räkningarna kunde bli klart orättvist för de skattskyldiga. Men den anvisade schablonmetoden ansågs också vara utomordentligt komplicerad. Ett system där förmånsvärdet bestäms mera individuellt för varje resenär var klart att föredra från sakliga synpunkter. Med hänsyn till Lagrådets yttrande ansåg regeringen att frågan om värdering av reseförmåner på nytt borde beredas ytterligare. Efter att frågan om reseförmåner beretts behandlas den i det följande. Det förslag som regeringen nu presenterar innebär i princip att en individuell schablonmodell föreslås i fråga om flygresor och en ny, förenklad schablonmodell används för värdering av tågresor. I detta sammanhang tas också upp förslag om borttagande av skattefriheten för vissa rabatter och förmåner som utgår på grund av visad kundtrohet vid utrikes flygresa. I och med avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet () och därefter medlemskap i unionen (EU) anlitas svenska tjänstemän i offentlig och privat tjänst som experter vid institutioner och andra organ inom EU. Utöver en fast eller tillfällig anställning vid någon av EU:s institutioner eller organ finns ett antal uppdragsvarianter för vilka olika villkor i fråga om anställning, lön, kostnadsersättningar, sociala avgifter och skatter gäller. Mot bakgrund härav tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att belysa vissa frågor om lön, uppdragsarvoden, traktamenten, övriga kostnadsersättningar och andra villkor för dem som för deltar i kommittéer eller arbetsgrupper i EU eller som tjänstgör som s.k. nationella experter vid en EU-institution. Utredaren skulle även belysa frågan om tjänstledighet för den som medverkar i kommittéer m.m. inom EU samt för dem som får fast eller tillfällig anställning vid en EU-institution. I uppdraget ingick också att redovisa de skattemässiga konsekvenser som de olika formerna av anställning eller uppdrag får. Utredningen antog namnet EU- tjänstgöringsutredningen. Utredningen redovisade sin rapport i EU-tjänst (SOU 1995:89). En sammanfattning av rapporten återges i bilaga 5. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i ärendet (dnr Fi95/5073). Utredningens redovisning av gällande skattekonsekvenser och remissinstansernas synpunkter härpå föranleder regeringen att föreslå vissa förändringar rörande reglerna om avdragsrätt för ökade levnadskostnader och resekostnader. Dessutom föreslås viss skattefrihet för kostnadsersättningar som betalas av till företrädare i parlamentet. Vidare tas upp förslag om avdragsrätt för barns skolavgifter utomlands och om utvidgad skattefrihet för fri eller delvis fri resa till eller från anställningsintervju. I propositionen läggs också fram vissa förslag om ändringar av redaktionell karaktär i lagen (1958:295) om sjömansskatt, i kommunalskattelagens regler om representationskostnader samt i anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) och i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Regeringen tar också upp vissa av de förslag som lagt fram i en rapport som fogats till den fördjupade anslagsframställningen Förslag till förenklingar i skattelagstiftningen (RSV Rapport 1995:10), nämligen slopande av förbud mot taxeringsbeslut till nackdel för den skattskyldige taxeringsåret, en utökning av kretsen som får lämna förenklad självdeklaration och en automatisk taxering av dödsbos kapitalinkomster. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen behandlar Lagrådets synpunkter i avsnitt 6.2. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionella ändringar i lagtexten. Förslagen till ändring av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370), 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster och 97 § uppbördslagen (1953:272) har inte granskats av Lagrådet. Dessa förslag är enligt regeringens mening av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Beskattning av utbildning och andra åtgärder vid personalavveckling 4.1 Förmån i form av fri utbildning Utbildningar av olika slag har under alla tider förekommit på arbetsplatserna. Utbildning som har samband med arbetsgivarens verksamhet och som syftar till att den anställde skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter beskattas inte enligt praxis. Utbildningen betraktas då som fullgörande av tjänsten.