prop · GJ03168 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:168 Inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås regler som gör det möjligt för aktiebolag som inte höjer aktiekapitalet till att fortsätta verksamheten i annan företagsform. Verksamheten kan fortsättas som enskild näringsverksamhet, i handelsbolag, enkelt bolag eller i ett aktiebolag. Reglerna innebär att aktiebolaget och dess ägare i princip undgår omedelbara beskattnings- konsekvenser. , fordringar och liknande tillgångar skall tas upp till belopp som motsvarar de utgående skattemässiga värdena i aktiebolaget. Skulder behandlas på motsvarande sätt. Särskilda bestämmelser föreslås för avsättningar för framtida utgifter och för pensionsskulder. Disponibla pensionsmedel får återföras av högst . För byggnad, markanläggning och inventarium och liknande tillgångar gäller att aktiebolagets avskrivningsplan skall tas över. Det innebär att övertagaren får göra avskrivningar på aktiebolagets anskaffningsvärden. Ersättningsfonder och periodiseringsfonder får tas över. De behandlas på samma sätt som om avsättningen redan från början gjorts av övertagaren. Denne har vidare, med vissa inskränkningar, samma rätt till avdrag för underskott av näringsverksamhet som aktiebolaget skulle ha haft om inte verksamheten hade tagits över. I den mån aktiebolaget har en skatteutjämningsreserv skall denna återföras hos övertagaren. Bestämmelser finns vidare om beräkningen av övertagande handelsbolags justerade ingångsvärde och fördelningsunderlag enligt lagen om räntefördelning vid beskattningen liksom om beräkningen av expansionsmedel. Lagen innehåller slutligen bestämmelser som innebär kontinuitet i fråga om avkastningsskatt på pensionsmedel, särskild löneskatt på pensionskostnader och mervärdesskatt. 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 Förslag till lag om inkomstskatteregler m.m. 5 med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Inkomstskatteregler med anledning av ändrade 11 bestämmelser om aktiekapitalets storlek 4.1 Allmänna utgångspunkter 11 4.2 Förutsättningar för lagens tillämpning 13 4.3 Uttagsbeskattning 17 4.4 Reavinstbeskattning 19 4.5 Stämpelskatt 19 4.6 Fastigheter 20 4.7 Tillgångar och skulder 21 4.8 Ersättningsfonder och periodiseringsfond 22 4.9 Underskottsavdrag 23 4.10 Justerat ingångsvärde på andel i handels- 24 bolag 4.11 Räntefördelning 24 4.12 Expansionsmedel 25 4.13 Skatteutjämningsreserv 26 4.14 Mervärdesskatt 27 4.15 Övriga frågor 28 4.16 Ikraftträdande 28 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian (Ds 1995:81) 42 Inkomstskatteregler med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 43 Bilaga 3 Det remitterade lagförslaget 44 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 49 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 53 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktie- kapitalets storlek. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller regler för beräkning av inkomst enligt kommu- nalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) i fall då aktiebolag upplösts genom avregistrering enligt punkt 5 eller 6 av övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). 2 § Lagen tillämpas om verksamheten i ett sådant aktiebolag som avses i 1 § tas över av en fysisk person, delägare i ett enkelt bolag, ett dödsbo, ett handelsbolag eller ett aktiebolag (övertagaren) under förutsättning att 1. aktiebolaget sedan ingången av i mer än obetydlig omfattning har bedrivit näringsverksamhet som avses i 21 § kommunalskattelagen (1928:370), 2. övertagaren har tagit över aktiebolagets hela verksamhet och fortfarande bedriver denna vid utgången av det beskattningsår då den övertagna verksamheten skall redovisas första gången, och 3. aktiebolaget har upprättat en balansräkning med anledning av övertagandet. Som förutsättning för att lagen skall tillämpas gäller vidare att den eller de personer som har tagit över aktiebolagets verksamhet ägde aktierna i bolaget, direkt eller indirekt, vid utgången av . Är det fråga om flera personer, krävs dessutom att de skall ha ägt lika stora andelar vid utgången av som vid övertagandet. Skillnader som beror på arv, testamente eller bodelning med anledning av en makes död utgör dock inte hinder för lagens tillämpning. Befrielse från eller uppskov med skatt 3 § Vid övertagande enligt 2 § skall uttagsbeskattning av aktiebolaget enligt punkt 1 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) eller enligt mervärdesskattelagen (1994:200) inte ske i fråga om tillgångar som är hänförliga till näringsverksamhet för övertagaren och inte heller beträffande fastigheter och bostadsrätter som ändrar karaktär till privatbostäder vid avregistreringen. I fråga om egendom för vilken övertagandet skall föranleda uttagsbeskattning av aktiebolaget skall dessutom övertagaren ta upp värdet som utdelningsinkomst. I fall då enligt första stycket uttagsbeskattning inte skall ske skall inte heller beskattning äga rum enligt punkt 14 av anvisningarna till 32 § kom- munalskattelagen (1928:370) eller 2 § 13 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. 4 § Skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust skall inte anses uppkomma genom sådan avregistrering som anges i 1 §. Detsamma gäller i fråga om tillskott av aktier till handelsbolag som övertar verksamheten enligt 2 §. Avyttras övertagna tillgångar som inte föranlett uttagsbeskattning enligt 3 §, skall aktiebolaget och övertagaren anses utgöra en skattskyldig när frågan om skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust bedöms. 5 § När ett sådant småhus eller en sådan bostadsrätt som avses i 25 respektive 26 §§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt ändrar karaktär till privatbo- stadsfastighet respektive privatbostad vid övertagandet, skall punkterna 4 eller 5 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas beträffande aktiebolaget. När en sådan fastighet eller bostadsrätt som avses i första stycket avyttras, skall, om fastigheten respektive bostadsrätten utgjort anläggningstillgång hos aktiebolaget, anskaffningsvärdet vid realisationsvinstberäkningen reduceras med 2,176 gånger skillnaden mellan aktiebolagets anskaffningsvärde och mark- nadsvärdet vid övergången. Om fastigheten respektive bostadsrätten utgjort lagertillgång hos aktiebolaget, skall anskaffningsvärdet utgöras av det bokförda värdet i aktiebolaget och reduceras med 3,307 gånger skillnaden mellan det bokförda värdet och marknadsvärdet vid övergången. Om annat inte visas skall marknadvärdet vid övergången anses vara av taxeringsvärdet och, i fråga om bostadsrätt, av bostadsrättens andel av föreningens eller bolagets behållna förmögenhet, beräknad med utgångspunkt i taxeringsvärdet för och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt bokslutet för det räkenskapsår som har avslutats närmast före ingången av . Reduktion enligt andra stycket skall göras endast om marknadsvärdet överstiger anskaffningsvärdet. 6 § Återföringsskyldighet enligt 9 kap. 5 - 6 §§ mervärdesskattelagen (1994:200) uppkommer inte när fastighet överlåts i samband med sådan överföring av verksamhet som anges i 2 §. Övertagaren inträder i aktiebolagets ställe vad gäller rättigheter och skyldigheter enligt mervärdesskattelagen. Första och andra styckena gäller endast om övertagaren blir skattskyldig dels som aktiebolagets skattskyldighet upphör, dels i samma omfattning som aktiebolaget. Värdering av tillgångar och skulder 7 § Övertagaren skall ta upp lager, fordringar och liknande tillgångar till ett belopp motsvarande de utgående värdena i den balansräkning som aktiebolaget upprättat vid övertagandet. Det värde som övertagaren skall ta upp lagret till skall dock jämkas, om lagret omfattat en fastighet som vid övertagandet ändrar karaktär till privatbostadsfastighet. Har byggnad, markanläggning, inventarium, patenträtt eller tillgång av goodwills natur tagits över, skall aktiebolaget och övertagaren anses utgöra en skattskyldig när värdeminskningsavdrag och liknande avdrag samt vad som återstår oavskrivet av tillgångens anskaffningsvärde beräknas. Har betalningsansvaret för framtida utgifter tagits över och har aktiebolaget medgetts avdrag för utgifterna, skall motsvarande belopp tas upp som intäkt hos övertagaren. Avdragsrätten för övertagaren prövas med utgångspunkt i de förhållanden som gäller vid utgången av beskattningsåret. Utgör aktierna i aktiebolaget omsättningstillgång enligt punkt 4 av anvisningarna till 21 § kommunalskattelagen (1928:370) skall aktiebolagets fastigheter hos övertagaren tas upp till ett belopp motsvarande det värde aktierna tagits upp till enligt punkt 2 av anvisningarna till 24 § nämnda lag. Det belopp som övertagaren skall ta upp skall dock jämkas, om värdet på aktierna i mer än ringa omfattning är hänförligt till annat än sådana fastigheter. Utöver vad som anges i första - fjärde styckena skall övertagaren redovisa skattepliktiga intäkter och avdragsgilla kostnader som annars varit hänförliga till aktiebolaget. 8 § Om aktiebolaget i sin balansräkning redovisar pensionsskuld eller avsättning under rubriken till pensioner eller i en sådan delpost som avses i 8 a § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser m.m., skall övertagaren ta upp disponibla pensionsmedel som intäkt under det beskattningsår då verksamheten tas över. Intäkten får i stället fördelas mellan detta beskattningsår och de fyra närmast följande beskattningsåren på det sätt som övertagaren önskar. Vid tillämpning av lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel och lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader anses aktiebolaget och övertagaren utgöra en skattskyldig. 9 § Vid tillämpningen av reglerna i 2 kap. 3 § och 3 kap. 24 § mervär- desskattelagen (1994:200) skall aktiebolaget och övertagaren anses utgöra en skattskyldig. Bestämmelserna i 8 kap. 16 f § första meningen mervärdesskattelagen (1994:200) skall tillämpas även vid överföring av varor enligt denna lag. 10 § Har aktiebolaget gjort avsättning enligt lagen (1990:663) om ersätt- ningsfonder eller enligt lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder, får en sådan fond övertas. Fonderna skall anses avsatta under det år då avsättningen har skett hos aktiebolaget. 11 § Övertagaren övertar aktiebolagets rätt till avdrag enligt lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet med de begränsningar som följer av andra stycket. Har aktiebolaget genomgått en ägarförändring före det beskattningsår då övertagandet sker har övertagaren rätt till avdrag för gammalt underskott först vid taxeringen för det sjätte beskattningsåret efter ägarförändringen. Detta gäller om 1. övertagaren är ett annat aktiebolag, 2. övertagaren vid tiden för övertagandet även bedriver annan verksamhet eller 3. övertagaren är ett handelsbolag som helt eller delvis ägs av ett företag som avses i 3 § första stycket lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet. I fråga om fysisk person medges inte avdrag för underskott enligt bestämmelserna i 46 § 1 mom. första stycket kommunalskattelagen (1928:370). Underskott som avses i 2 § 14 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt får tas över av aktiebolag eller handelsbolag. Avdragsrätten för sådant underskott är för handelsbolag begränsad till av underskottet. 12 § Har ett handelsbolag som övertar verksamheten erhållit aktierna från delägare, skall tillskottet vid beräkning av delägarens justerade ingångsvärde enligt 24 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt bestämmas med utgångspunkt i anskaffningsvärdet enligt 27 § 2 mom. samma lag för de tillskjutna aktierna. 13 § När fördelningsunderlag enligt 2 § lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning första gången skall beräknas för övertagaren, sker beräkningen med beaktande av aktiebolagets utgående värden. 14 § Vid tillämpning av lagen (1993:1537) om expansionsmedel gäller att övertagaren vid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåret skall anses ha expansionsmedel som svarar mot av aktiebolagets eget kapital, minskat med tillskjutet kapital. I fråga om delägare i handelsbolag gäller motsvarande beträffande dennes del av kapitalet. Överstiger anskaffningsvärdet för aktierna, beräknat enligt 27 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, det tillskjutna kapitalet, skall det egna kapitalet minskas med anskaffningsvärdet. 15 § Vid tillämpning av lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjäm- ningsreserv anses aktiebolaget och övertagaren som ett företag. 16 § En kopia av sådan balansräkning som avses i 2 § första stycket 3 skall ges in med den självdeklaration i vilken den övertagna verksamheten skall redovisas första gången. Uppgifter skall lämnas om vilka personer som var aktieägare i bolaget vid utgången av och vid upplösningen. Dessa uppgifter skall lämnas även i den självdeklaration där aktiebolagets verksamhet skall redovisas sista gången. 17 § Övertagaren svarar för sådana aktiebolagets skatter och avgifter som anges i 1 § lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m. 18 § Beteckningar i denna lag som förekommer i kommunalskattelagen (1928:370) och i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har samma betydelse som i de lagarna. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om aktiebolag som avregistrerats efter ikraftträdandet. På begäran av övertagaren eller, om övertagandet görs av flera personer, samtliga övertagare tilllämpas lagen även i fråga om aktiebolag som avregistrerats - . 3 Ärendet och dess beredning delas aktiebolagen in i två kategorier, publika och privata bolag (prop. 1993/94:196, bet. 1993/94:LU32, SFS 1994:802 och bet. 1994/95:LU1, SFS 1994:1395). Alla aktiebolag som bildas efter måste ha i aktiekapital. För befintliga bolag gäller att de måste ha anmält den nödvändiga ökningen av aktiekapitalet till före utgången av . Annars blir bolaget avregistrerat och avförs ur aktiebolagsregistret. Aktiebolaget är därigenom upplöst. Gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag ändrades (prop. 1992/93:137, bet. 1992/93:LU43, SFS 1993:760). De nya reglerna trädde i kraft och innebär bl.a. att ett handelsbolag uppkommer först genom att bolaget förs in i handelsregistret. Om ett handelsbolag som har bildats enligt äldre regler var oregistrerat vid utgången av anses det vara upplöst . Fortsätter bolagsmännen verksamheten föreligger ett enkelt bolag. Enligt nu gällande regler får näringsverksamhet utövas i enkla bolag. Inom utarbetades promemorian Inkomst- skatteregler med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek (Ds 1995:81) som behandlar behovet av skatteregler till följd av den ovan nämnda civilrättsliga regleringen. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi95/7030). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar skett. Det är angeläget att de regler regeringen i det följande föreslår kan träda i kraft möjligt. De föreslagna reglerna är avsedda att träda i kraft , och skall enligt huvudregeln (se avsnitt 4.16) tillämpas i fråga om aktiebolag som avregistreras efter ikraftträdandet. Riksdagsbehandling bör därför ske under innevarande . 4 Inkomstskatteregler med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek Regeringens förslag: Skatteregler införs som gör det möjligt för aktieägarna till sådana aktiebolag som inte höjer aktiekapitalet till det nya minimikravet att fortsätta näringsverksamheten i en annan företagsform. Reglerna ger ingen definitiv skattelättnad. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Med ett undantag anser de remissinstanser som har yttrat sig i frågan att det är angeläget att underlätta ett byte av företagsform för de aktiebolag som inte uppfyller det nya kravet på att aktiekapitalet skall uppgå till . ifrågasätter om den föreslagna lagstiftningen bör införas med hänsyn till att det för den enskilde företagaren kan vara svårt att förutse konsekvenserna av att beskattningen skjuts . Bakgrunden till regeringens förslag: delas aktiebolagen in i två kategorier, publika och privata bolag. Ändringen i aktiebolagslagen (1975:1385) har skett mot bakgrund av EG:s bolagsrättsliga direktiv. De publika aktiebolagen skall, till skillnad från de privata, kunna vända sig till allmänheten för att skaffa kapital. Fondpapper som har givits ut av privata aktiebolag skall inte kunna bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Aktiekapitalet skall i ett publikt aktiebolag uppgå till och i ett privat aktiebolag till . Ett publikt aktiebolags firma skall åtföljas av beteckningen (publ), om det inte redan av firman framgår att bolaget är publikt. Aktiemarknadsbolag med ett aktiekapital på blev automatiskt publika aktiebolag . Övriga bolag som var registrerade i aktiebolagsregistret och som inte före detta datum registrerat beslut om att bolaget skall vara ett publikt aktiebolag anses vara privata bolag. Aktiebolag, som har bildats före , skall ha anmält den nödvändiga ökningen av aktiekapitalet till registrering senast vid utgången av . Bolaget kommer annars att avföras ur aktiebolagsregistret (punkt 6 av övergångsbestämmelserna till SFS 1994:802). Genom avregistreringen anses bolaget vara upplöst. Ett bolag som inte har ett registrerat aktiekapital som uppgår till kan också avregistreras om samtliga aktieägare och styrelseledamöter samt verkställande direktören begär det före utgången av (punkt 5 av övergångsbestämmelserna till SFS 1994:802). , som är registreringsmyndighet, skall genast kungöra detta i . Tidigast en månad därefter får bolaget avföras ur registret. När ett aktiebolag har avförts ur registret svarar aktieägarna samt styrelseledamöterna och verkställande direktören solidariskt för bolagets förpliktelser. Bolagets tillgångar övergår till aktieägarna. De inträder vidare i bolagets ställe som part i de avtal som bolaget har slutit med tredje man. Skälen för regeringens förslag: En upplösning av ett aktiebolag medför skatterättsliga konsekvenser för såväl bolaget som dess ägare. Enligt 24 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , anses aktier och andra finansiella instrument avyttrade om det aktiebolag som har gett ut dem avregistreras på grund av att bolaget inte har ett aktiekapital på . Aktieägarna blir således reavinstbeskattade. Vid reavinstberäkningen värderas tillgångarna till marknadsvärdet vid upplösningstillfället. De skulder som finns avräknas. Reavinsten kan delvis bli beskattad i inkomstslaget tjänst om det är ett fåmansföretag som avregistreras (3 § 12 mom. En upplösning medför även skattekonsekvenser för bolaget. Aktiebolaget blir nämligen uttagsbeskattat. Enligt huvudregeln i punkt 1 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370), KL, gäller följande. Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla sker beskattning som om tillgången i stället hade avyttrats för ett belopp motsvarande marknadsvärdet. Två förutsättningar ställs upp för att uttagsbeskattning skall ske. En är att vederlag eller vinst vid en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av näringsverksamhet. Den andra är att det inte finns särskilda skäl mot uttagsbeskattning. Avsikten är att det skall vara möjligt att underlåta uttagsbeskattning i vissa omstruktureringsfall o.d. (prop. 1989/90:110 s. 557). När ett aktiebolag ombildas till handelsbolag, enkelt bolag eller enskild firma lämnar aktiebolagets tillgångar den dubbelbeskattade sektorn och enligt praxis är det då inte möjligt att underlåta uttagsbeskattning trots att verksamheten fortsätter i annan form. Även andra beskattningskonsekvenser inträder. Bl.a. kan nämnas att periodiseringsfonder, enligt 5 § 1 lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder skall återföras till beskattning om den skattskyldige har upphört att bedriva näringsverksamhet. Motsvarande gäller i fråga om [9 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder] och skatteutjämningsreserver [11 § lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv]. Enligt uppgift från fanns det /95 cirka 223 000 aktiebolag som hade ett aktiekapital motsvarande det hittillsvarande minimikravet. Vidare hade omkring 54 000 aktiebolag ett aktiekapital i storleksordningen . Det är således ett mycket stort antal bolag som berörs av de nya reglerna, och det framstår redan av den anledningen som angeläget att införa bestämmelser i syfte att underlätta ett byte av företagsform för dem som inte klarar av det nya minimikravet. Till bilden hör också att enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag års taxering fått skatteregler som väsentligen är likvärdiga med reglerna för enmansaktiebolag (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1536-1537 m.fl.). Utgångspunkten för den föreslagna övergångsregleringen är att skattereglerna skall vara neutrala i fråga om valet av företagsform, dvs. skattereglerna skall varken försvåra eller ge incitament till att byta företagsform. Förslagen ger inte någon definitiv skattelättnad. Avsikten är endast att göra det möjligt att driva aktiebolagets verksamhet vidare utan omedelbara skattekonsekvenser. Förslagen ger ingen definitiv skattelättnad för aktiebolagen eller dess ägare och kan inte bedömas ha några budgetmässiga konsekvenser. 4.2 Förutsättningar för lagens tillämpning Regeringens förslag: Det upplösta aktiebolagets verksamhet får tas över av en fysisk person, delägare i ett enkelt bolag, ett dödsbo, ett handelsbolag eller ett aktiebolag under förutsättning att det upplösta aktiebolaget bedrivit näringsverksamhet sedan ingången av att övertagaren tar över hela verksamheten och fortfarande bedriver denna vid utgången av det beskattningsår den övertagna verksamheten skall redovisas första gången och att aktiebolaget har upprättat ett bokslut med anledning av övertagandet. Vidare krävs att samma fysiska och/eller juridiska person eller personer som ägde aktierna och vid bolagets upplösning äger den övertagna verksamheten. Andelarna skall vara lika stora vid båda tillfällena. Skillnader i ägarför- hållandena som beror på arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död beaktas inte. Promemorians förslag: Samma som regeringens förslag. Enligt promemorieförslaget kunde dock varken delägare i enkla bolag eller ett aktiebolag ta över verksamheten. Inte heller skulle lagen tillämpas om det upplösta aktiebolaget haft tillräckligt med balanserade vinstmedel för att höja aktiekapitalet genom fondemission efter utgången av . Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland () och (), anser att enkla bolag bör omfattas av bestämmelserna. De framhåller att lagstiftningen har ändrats på så sätt att det numera är tillåtet att bedriva näringsverksamhet i enkelt bolag och att denna samverkansform således måste anses vara accepterad av lagstiftaren.