prop · GJ0310D3 · 1996-01-01 00:00:00 — Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Delårsrapporterna skall avges av styrelsen eller, om styrelsen bestämmer det, av verkställande direktören. Rapporterna skall hållas tillgängliga hos banken för envar och genast sändas till de aktieägare, huvudmän eller medlemmar som begär det. Delårsrapporter skall i avskrift sändas till så snart det kan ske. Av 4 kap. 13 § BRL framgår att i delårsrapporten skall översiktligt redogöras för verksamheten och resultatutvecklingen i denna samt för utvecklingen av inlåningen, utlåningen och likviditeten sedan det föregående räkenskapsårets utgång. Vidare skall i belopp anges resultatet före bokslutsdispositioner och skatt . Bestämmelserna i 9 § andra stycket 1 och 2 - om upplysningar om viktiga förhållanden och väsentliga händelser - gäller i tillämpliga delar även för delårsrapporter. Om särskilda hinder inte möter skall enligt 4 kap. 14 § i anslutning till upp- gifterna enligt 13 § även lämnas motsvarande uppgifter för samma rapportperiod under föregående räkenskapsår. Vidare skall begrepp och termer i delårsrapport i möjlig mån överensstämma med dem som har använts i den senast framlagda årsredovisningen. I 11 kap. 12-14 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) finns liknande bestämmelser om delårsrapporter för de kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av denna lag. Bestämmelsen gäller endast om 1. tillgångarnas nettovärde har överstiget ett gräns- belopp motsvarande 1 000 gånger basbeloppet, 2. antalet anställda hos bolaget har över- stigit 200, eller 3. bolagets aktier eller skuldebrev är noterade på börs eller annan aukto- riserad marknadsplats. Enligt 2 kap. 9 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (årsredovisningslag) skall hypoteksinstitut som enligt 4 kap. 3 § samma lag uppfyller angivna gränsvärden och därför skall ha auktoriserad revisor avge delårsrapport. Enligt 5 kap. 6 § lagen (1992:543) om börs- och clearingsverksamhet skall aktiebolag vars aktier är inregistrerade vid en börs utöver delårsrapport under varje räkenskapsår som omfattar mer än offentliggöra en redogörelse för räkenskapsårets (halvårsrapport). Bestämmelser om delårsrapporter finns även i FFFS 1994:37. Direktivet: Direktivet saknar bestämmelser om delårsrapporter. Skälen för regeringens förslag: De skäl som anförts i avsnitt 18 i del 2 är relevanta även här. Detta innebär följande. Det saknas underlag för att i detta sammanhang föreslå några större sakliga förändringar av reglerna om delårsrapporter. Detsamma gäller frågan om revisorsgranskning av delårsrapporter. Det förhållandet att hypoteksinstitut skall omfattas av samma årsredovis- ningslag som banker föranleder att vissa mindre förändringar bör göras i reglerna om delårsrapporter för sådana företag. Dessa ändringar kommenteras närmare i författningskommentar till 9 kap. 3 § ÅRKL. De förslag som regeringen lämnat i tidigare avsnitt (se särskilt avsnitt 17) innebär att hypoteksinstituten i allt väsentligt jämställs med banker. Det saknas även i detta avseende skäl för att ha avvikande bestämmelser för hypoteksinstitut. Dessa torde som regel avge sådana rapporter. Det är ur informationssynpunkt värdefullt att finansiella företag lämnar rapporter som ger information om den ekonomiska statusen vid kortare intervaller än per räkenskapsår. De nuvarande kriterierna årsredovisningslag som förutsättning för att delårsrapporter måste lämnas, bör därför inte längre behållas. Hypoteksinstituten bör i stället vara skyldiga att minst en gång under räkenskapsåret avge delårsrapport enligt motsvarande bestämmelser som för banker. Även när det gäller kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag finns det skäl som talar för en med banker gemensam reglering. Dessa företag jämställs emellertid på många sätt med aktiebolag i allmänhet, bl.a. när det gäller krav på revision. Mot ett obligatoriskt krav talar också den förhållandevis korta tid som kommer att medges för en anpassning till det nya regelverket för berörda företag och myndigheter. Regeringen är alltså inte beredd att nu föreslå några förändringar av bestämmelserna om förutsättningarna för upprättande av delårsrapporter i kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag. 19 Frågor angående årsbokslut Regeringens förslag: De företag som omfattas av ÅRKL skall med visst undantag tillämpa de föreslagna bestämmelserna om årsredovisning även vid upprättande av årsbokslut. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet del I s. 155 och 323 samt del II s. 385). Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Gällande rätt: Årsbokslutet, som är en del av företagets icke offentliga redo- visning, skall enligt 11 § bokföringslagen (1976:125) bestå av en resul- taträkning och en balansräkning. Till resultaträkningen och balansräkningen kan fogas bilagor. Årsbokslutet skall tas in i en årsbok. Bestämmelserna om årsbokslutets innehåll, värderingsregler m.m. finns i 13-20 §§ bokföringslagen. När årsbokslut upprättas i ett kreditinstitut eller värdepappersbolag skall institutet även iaktta de särskilda bestämmelserna om årsredovisning som finns i 4 kap. bankrörelselagen (1987:617), BRL, eller, i förekommande fall, 11 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) respektive lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (årsredovisningslag). Normalt kommer härigenom årsredovisningen och årsbokslutet att ha samma innehåll och utformning. Några avvikelser kan dock förekomma. I årsredovisningen måste i vissa fall föregående års balans- och resultaträkningar återges. Detta krav gäller inte för årsbokslutet. Direktivet: Bestämmelserna i direktiv (86/635/EEG) om årsbokslut och sam- manställd redovisning för banker och andra finansiella institut tar sikte på företagets offentliga redovisning, dvs. på vad som i utgör års- redovisningen, och behandlar inte vad som i benämns årsbokslut. Skälen för regeringens förslag: De skäl som anförts i avsnitt 19 i del 2 har betydelse även i detta sammanhang. Vad som där anförts föranleder att skyldigheten att upprätta årsbokslut tills vidare bör bestå, även för de företag som skall upprätta årsredovisning enligt lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL). Det är av flera skäl olämpligt att företag skall upprätta ett årsbokslut en- ligt bokföringslagen och en årsredovisning enligt därifrån avvikande regler i den nya lagstiftningen. Det bör därför, som kommittén har föreslagit, föreskri- vas att årsredovisningsreglerna skall tillämpas även på årsbokslutet. De företag som skall omfattas av ÅRKL bör därför tillämpa den nya lagens bestämmelser i stället för 13-20 §§ bokföringslagen. Det finns dock inte anledning att fordra att årsbokslutet innehåller jämförelsetal för föregående räkenskapsår. Regeringens bedömning: Några ändringar av bestämmelserna om revisionsplikt för kreditinstitut och värdepappersbolag föreslås inte i detta sammanhang. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se betänkandet del I s. 268-272 och del II s. 221). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har lämnat kommitténs bedömning utan erinran. har anfört att en samordning av reglerna för revision borde ske mellan olika associationsrättsliga lagar. Gällande rätt: En bank skall enligt 3 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617), BRL, ha minst två revisorer. Enligt 3 kap. 4 § skall minst en av revisorerna i ett bankaktiebolag, en sparbank och en central föreningsbank vara auktoriserad revisor. I en lokal föreningsbank skall en auktoriserad eller godkänd revisor finnas. I BRL finns också bestämmelser om revisor som skall utses av . Enligt 10 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall minst en utsedd revisor vara auktoriserad eller godkänd revisor. Minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad om tillgångarnas nettovärde enligt fastställd balansräkning överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av respektive räkenskapsår eller antalet anställda hos bolaget i medeltal överstigit 200 eller bolagets aktier eller skuldebrev är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats. Ovan angivna kriterier gäller i princip även moderföretag i koncerner. I fråga om företag som omfattas av lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (årsredovisningslag) skall företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt lagen utse en eller flera revisorer. För företag som överskrider motsvarande gränser som för aktiebolag eller moderbolag i en koncern skall minst en revisor vara auktoriserad. Direktivet: Artikel 51.1 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet (78/660/EEG) om årsbokslut (det fjärde direktivet) föreskriver som huvudregel att årsbokslutet skall granskas av en eller flera personer som enligt nationell lagstiftning är behörig att revidera räkenskaperna. En granskning skall även ske av förvaltningsberättelsen. Motsvarande bestämmelser om revision av koncernredovisningen finns i artikel 37 i det sjunde bolagsrättsliga direktivet (83/349/EEG) om sammanställd redovisning (det sjunde direktivet). Ovan nämnda artiklar gäller för kreditinstitut enligt artikel 1.1 respektive artikel 42 och 43 i direktiv(86/635/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (bankredovisnings- direktivet). Skälen för regeringens bedömning: De skäl som anförts i avsnitt 20 i del 2 är av betydelse även här. Detta innebär att det inte nu - utöver de ändringar som föreslagits i avsnitt 20 i del 2 och som också får betydelse för vissa företag som omfattas av ÅRKL - föreslås några förändringar beträffande bestämmelserna om revision av kreditinstitut och värdepappersbolag. 21 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Övervägandena beträffande ikraftträdande och övergångsbestämmelserna till den nya lagstiftningen har behandlats i del 2 (se avsnitt 21). Enligt vad som där anförts skall kreditinstitut och värdepappersbolag samt finansiella holdingföretag som omfattas av lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag tillämpa den nya lagstiftningen för räkenskapsår som påbörjas . För att underlätta en övergång till de nya redovisningsbestämmelserna bör vissa övergångsbestämmelser angående omräkning av jämförande information avseende föregående räkenskapsår gälla (se vidare författningskommentaren till övergångsbestämmelserna i lagförslaget). Övervägandena beträffande kostnader m.m. med anledning av den nya redo- visningslagstiftningen har behandlats i del 2 (se avsnitt 22). Nedan följer författningskommentarerna till förslaget till lag om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) samt till förslagen till följdän- dringar i olika författningar. Föreslagna följdändringar i aktiebolagslagen (1975:1385), bokföringslagen (1976:125), lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (årsredovisningslag) och lagen (1992:160) om ut- ländska filialer m.m. som är föranledda av förslagen till lag om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag kommenteras emellertid i del 2. Beträf- fande sådana ändringar som är en följd av regeringens förslag till ny årsredo- visningslag för aktiebolag och vissa handelsbolag (företag i allmänhet); nya årsredovisningslagen, hänvisas också till del 2. 23.1 Förslaget till lag om årsredovisning i kreditinstitut och värdepap- persbolag Så som framhållits i avsnitt 4.3 i del 1 finns det på de områden som omfattas av EG-rätten ett mindre utrymme än annars för uttalanden om hur enskilda be- stämmelser som bygger på föreskrifter i direktiv bör tolkas. Förevarande kommen- tarer fokuseras därför på det stöd olika förslag till bestämmelser har i EG:s direktiv (86/635/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (bankredovisningsdirektivet) och i nu gällande lag- stiftning. En närmare beskrivning av bankredovisningsdirektivets regler mot bakgrund av gällande rätt har givits i den allmänna motiveringen i förevarande del. Det regelverk för redovisning som anges i bankredovisningsdirektivet över- ensstämmer till stora delar med reglerna i det fjärde bolagsrättsliga direktivet (78/660/EEG) om årsbokslut (det fjärde direktivet) och det sjunde bolags- rättsliga direktivet (83/349/EEG) om sammanställd redovisning (det sjunde direktivet). I varje kapitel i ÅRKL hänvisas därför till de bestämmelser i för- slaget till ny årsredovisningslag som skall tillämpas även av de företag som omfattas av ÅRKL. Motiveringarna till sådana bestämmelser som är gemensamma med nya årsredovisningslagen lämnas i del 2. Det bör noteras att vissa av det fjärde direktivets bestämmelser förändras genom bestämmelser i bankredovisningsdirektivet när hänvisning görs. Tillämpligheten av det fjärde direktivet anges i bankredovisningsdirektivets artiklar 1-4, 23, 35, 37, 39-41, 44 och 46. På motsvarande sätt finns i bankredovisningsdirektivet hänvisningar till det sjunde direktivet i artiklarna 1, 42 och 43. Hänvisningar till det första bolagsrättsliga direktivet (68/151/EEG) finns i artikel 44, till det åttonde bolagsrättsliga direktivet (84/253/EEG) i artikel 45, till det första banksamordningsdirektivet (77/780/EEG) i artiklarna 2, 15, 18 och 44, och till fördraget om upprättande av Europeiska ekonomiska gemenskapen i artiklarna 2 och 46. Vad dessa hänvisningar innebär har närmare kommenterats i den allmänna motiveringen. 1 kap. 1 § Denna lag är tillämplig på kreditinstitut och värdepappersbolag. Med kredit- institut avses bankaktiebolag, sparbanker, föreningsbanker, kreditmarknadsbolag, sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med stöd av punkterna 3-5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, stadshypotekskassa, allmänna hypoteksbank och . Med värdepappersbolag avses ett svenskt aktiebolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på finansiella holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i dotter- företag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag eller utländska företag av motsvarande slag. Med finansiellt holdingföretag avses ett företag som är skyl- digt att upprätta årsredovisning enligt årsredovisningslagen (1995:000) och vars verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande består i att i vinstsyfte förvärva och förvalta andelar i dotterföretag. (Jfr 1 kap. 1 § i kommitténs förslag) Bankredovisningsdirektivet omfattar kreditinstitut och andra finansiella institut enligt bankredovisningsdirektivets artikel 2. Begreppet "finansiella institut" är inte närmare definierat i detta direktiv. Viss ledning kan hämtas från andra banksamordningsdirektivet (89/646/ EEG). I första stycket anges vilka företag som lagen skall tillämpas på. Det är naturligt att en ny årsredovisningslag enligt bankredovisningsdirektivets regler bör gälla för de i paragrafen uppräknade "kreditinstituten". Därigenom inbegrips till att börja med företag som är banker och kreditmarknadsbolag. Vid tillämp- ningen av vissa bestämmelser i lagen kan självfallet även utländska företag av motsvarande slag innefattas i begreppet "kreditinstitut", t.ex. enligt bestäm- melserna för balansräkningsschemat som anger att som viss post skall upptas utlåning till kreditinstitut. Något särskilt stadgande om detta synes emellertid inte nödvändigt. Kreditaktiebolag och finansbolag kan komma att finnas kvar under en övergångstid i avvaktan på ombildning till kreditmarknadsbolag. De har därför särskilt nämnts i lagförslaget. Några få finansbolag kan också komma att kvarstå p.g.a. övergångsbestämmelserna i punkten 3 till lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag som hänvisar till punkten 4 i lagen 1988:606 vilka sammantaget innebär att s.k. icke-auktoriserade finansbolag i viss begränsad utsträckning får fortsätta bedriva verksamhet enligt lagen (1980:2) om finans- bolag. Den föreslagna redovisningslagen bör vidare gälla för hypoteksföreningar. Landshypoteksinstituten har genomgått en ombildning (se vidare SFS 1994:759, prop. 1993/94:216 och SOU 1989:103). Förändringarna har beaktats i lagrummet genom att en hänvisning sker till lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank i stället för till den numera upphävda lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar. stadshypotekskassa har hemställt att den inte skall omfattas av ÅRKL och har som grund åberopat att den har en sådan särställning samt att en omställning skulle bli betungande och kostnadskrävande för kassan. Enligt regeringens mening kan en tillämpning av ÅRKL på Stadshypotekskassan inte anses bli så betungande och kostnadskrävande för denna, att den bör undantas från lagens tillämpning. Det finns inte heller i övrigt skäl för att undanta Stadshypotekskassan från lagens tillämpning. Lagen bör dessutom omfatta värdepappersbolag. Med tanke på verksamhetens art framstår regelverket i bankredovisningsdirektivet såsom mer lämpat för värdepap- persbolag än det fjärde direktivets regler. Något fondkommissionsbolag som dri- ver verksamhet enligt fondkommissionslagen finns inte kvar. Motsvarigheten till dessa företag utgör värdepappersbolag och omfattas av lagen om värdepappers- rörelse. Det är värdefullt att enhetliga redovisningsregler gäller för ovan nämnda grupp av företag. För värdepappersbolag kan det dock i vissa avseenden finnas anledning att avvika från reglerna i den föreslagna lagen, exempelvis vad gäller resultaträkningens uppställningsform. Avvikelser får ske endast i den mån det följer av bestämmelser i denna lag eller av föreskrifter som utfärdas med stöd av sådana bestämmelser (jfr 3 kap. 1 §). Av andra stycket följer att en koncernredovisning skall upprättas enligt lagen i vissa fall. Bestämmelsen om att ett finansiellt holdingföretag, som uteslutan- de eller huvudsakligen har dotterföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag, skall upprätta koncernredovisning enligt denna lag följer av bankredovisningsdirektivets artikel 42.2. Tillämpningen är begränsad till koncernredovisningen och innebär att hol- dingföretaget i koncernredovisning skall följa de regler som föreskrivs i kapi- tel 7 i denna lag. Holdingföretaget skall däremot i fråga om årsredovisningen och i andra hänseenden följa de bestämmelser som föreslås i nya årsredovisnings- lagen. Definitionen av ett finansiellt holdingföretag följer av bankredovisnings- direktivets artikel 42.2 men har anpassats till den något vidare definition som uttrycks i artikel 65.2 i direktiv (91/647/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (försäkringsredovisningsdirektivet). Föreningen har efterlyst vägledande uttalanden om hur bestämmelsen skall tolkas. Bestämmelsens bakgrund gör dock enligt regeringen att alltför preciserade uttalanden om tolkningen inte bör lämnas i detta sammanhang. Tillämpningen måste också avgöras efter en prövning i varje enskilt fall. Det kan dock finnas anledning att utgå från att bestämmelsen skall tillämpas i fall när förvärv och förvaltning av kreditinstitut och värdepappersbolag är eller skall vara den dominerande delen av koncernens verksamhet. Vid bedömningen bör vikt läggas vid såväl storleken som vid antalet sådana företag (jfr vad som uttalats i prop. 1994/95:50 s. 295 angående definitionen av holdingföretag med finansiell verksamhet vid införlivande av direktiven om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut (92/30/EEG) och om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (93/6/EEG). Även innehav i utländska företag som motsvarar och värdepappersbolag skall beaktas. I andra stycket har intagits en uttrycklig erinran om detta. 1 kap. 2 § När det i denna lag hänvisas till en bestämmelse i årsredovisningslagen (1995:000) skall bestämmelsen tillämpas utan hinder av att den anges gälla för bolag eller aktiebolag, om inte annat särskilt föreskrivs. Bestämmelser i års- redovisningslagen som gäller moderbolag och dotterbolag skall tillämpas på mo- derföretag och dotterföretag. Om bestämmelsen i årsredovisningslagen hänvisar till en annan bestämmelse i årsredovisningslagen eller till årsredovisningslagen i dess helhet, skall även hänvisningen tillämpas, om inte annat följer av bestämmelserna i denna lag eller i föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag. (Jfr 1 kap. 2 § i kommitténs förslag) Lagförslaget är utformat så att flertalet av bestämmelserna i nya årsre- dovisningslagen genom hänvisningar görs tillämpliga även på kreditinstitut och värdepappersbolag. Alternativet skulle vara att i lagen ta in likalydande bestämmelser. Den valda metoden överensstämmer bättre med synsättet att redo- visningsregler bör ha en i grunden gemensam bas och att avvikande redovisningsregler för banker och andra kreditinstitut och värdepappersbolag bör förekomma endast i den mån det erfordras av bankredovisningsdirektivet eller i övrigt påkallas av kreditinstitutens och värdepappersbolagens särskilda verksamhetsinriktning. Första stycket avser att klargöra att enskilda bestämmelser i nya årsredo- visningslagen skall tillämpas på kreditinstitut och värdepappersbolag trots att bestämmelsen anges avse "bolag". Av 1 kap. 1 § ÅRKL framgår att denna lag till skillnad från förslaget till årsredovisningslag inte enbart är tillämplig på bolag utan även på sparbanker, föreningsbanker och hypotek- sinstitut. Då hänvisning görs till bestämmelse i årsredovisningslagen skall bestämmelsen anses tillämpligt för alla de företag som omfattas av ÅRKL, om inte annat är särskilt föreskrivet. Genom den sist nämnda reservationen beaktas att bestämmelsen i sig endast går att tillämpa på aktiebolag liksom att avvikande bestämmelser kan ha föreskrivits i ÅRKL eller i föreskrifter med stöd av ÅRKL. Andra stycket innebär att, om ÅRKL hänvisar till bestämmelse i årsredo- visningslagen vilken i sin tur hänvisar till annan bestämmelse i årsredovis- ningslagen eller till årsredovisningslagen i dess helhet, skall även dessa hänvisningar gälla, om inte annat är särskilt föreskrivet i ÅRKL eller i före- skrifter som utfärdats med stöd av denna lag. Vid de uppräkningar av bestämmelser i förslaget till årsredovisningslag som skall tillämpas har även angivits bestämmelsens innehåll. Innehållet har som regel angivits efter de rubriker som finns till bestämmelserna i nya årsredovisningslagen. En sådan hänvisningsteknik avser att underlätta för användaren och innebär naturligtvis ingen begränsning av tillämpningsområdet. 1 kap. 3 § Med bank avses vid tillämpningen av denna lag bankaktiebolag, sparbank och före- ningsbank. avses , allmänna hypoteksbank och . (Jfr 1 kap. 1 § i kommitténs förslag) I första stycket definieras bank. Definitionen omfattar de verksamhetsformer som omfattas av bankrörelselagen. I andra stycket definieras hypoteksinstitut. 1 kap. 4 § Följande bestämmelser i 1 kap. årsredovisningslagen (1995:000) skall tillämpas: 3 § andra stycket om definition av andelar, 4 och 5 §§ om koncern- och intresseföretagsdefinitioner, samt 6 § om hänsynstagande till vissa rättigheter hos mellanman m.m. (Jfr 1 kap. 3 § i kommitténs förslag) Paragrafen innebär att angivna bestämmelser i årsredovisningslagen skall tillämpas på kreditinstitut och värdepappersbolag. Detta innebär bl.a. att samma koncerndefinition kommer att gälla för kreditinstitut och värdepappersbolag som för företag i allmänhet. 1 kap. 3 § andra stycket förslaget till årsredovisningslag Se del 2. Bestämmelsen motsvaras delvis av 4 kap. 6 § BRL. 1 kap. 4 § förslaget till årsredovisningslag Se del 2. Det sjunde direktivets artiklar 1-3 om koncerndefinition gäller enligt bankredovisningsdirektivets artiklar 42 och 43. Fjärde stycket i den refererade bestämmelsen motsvarar även 1 kap. 6 § tredje stycket bankaktiebolagslagen (1987:618), 1 kap. 2 § tredje stycket sparbankslagen (1987:619) och 1 kap. 8 § tredje stycket föreningsbankslagen (1987:620). 1 kap. 5 § förslaget till årsredovisningslag Se del 2.