prop · GJ03186 · 1996-01-01 00:00:00 — Undantag bör liksom gälla för retroaktiva höjningar av hyra eller bostadsrättsavgift om ansökan inges till inom en månad från den dag då sökanden fick kännedom om hyres- eller avgiftshöjningen. Utredningens förslag om ett löpande preliminärt bidrag beräknat på en uppskattad bidragsgrundande inkomst, och avstämning i efterhand mot den fastställda bidragsgrundande inkomsten, innebär att en ny sorts återbetalningar införs vid sidan av dem som förekommer enligt nuvarande bestämmelser. Detta behandlas närmare i avsnitt 7.4 Avstämning av den uppskattade aktuella 7.2 Preliminärt bostadsbidrag efter inkomstprövning utifrån aktuell inkomst Preliminärt bostadsbidrag bör bestämmas med ledning av uppskattade inkomster för det eller de kalenderår som ansökan berör. För egenföretagare bör inkomsten av näringsverksamhet antas uppgå till minst det belopp som fastställts vid den senaste taxeringen, om inte den sökande visar särskilda skäl för att inkomsten skall uppskattas till ett lägre belopp. Preliminärt bostadsbidrag bör beviljas och utbetalas från och med den månad ansökan inkommit till . Bidraget bör, till skillnad från nuvarande system, automatiskt upphöra att betalas ut då perioden löper ut. För den som inkommer med en ny ansökan, eller under löpande period behöver ändra något i den tidigare ansökningen, bör ett nytt preliminärt bidrag bestämmas för en ny tolvmånadersperiod. Systemet innebär att den period för vilken preliminärt bidrag beviljas ofta inte sammanfaller med kalenderår. Den bidragssökande måste i sådant fall ange vilka inkomster han eller hon förväntar sig dels under det innevarande kalenderåret, dels under nästkommande kalenderår. Den bidragsgrundande inkomsten bör då anses vara lika fördelad på i beskattningsåret - kalenderåret. bör liksom göra en rimlighetsbedömning av inkomstuppgifterna genom att stämma av dem mot t.ex. inkomstuppgiften vid senaste taxering eller löneavi, som boendekostnader och övriga för bidraget relevanta förhållanden kontrolleras i erforderlig omfattning. Därefter bör besluta om utbetalning av preliminärt bidragsbelopp för de delar av innevarande och nästkommande kalenderår som berörs. Därvid kan bidragsbeloppet bli olika för de två kalenderåren om inkomsten beräknas komma att förändras. En närmare precisering av hur systemet skall hanteras admini- strativt bör ske genom föreskrifter och allmänna råd från RFV. Det är viktigt i det system som föreslås att den som beviljas preliminärt bostadsbidrag blir fullt medveten om att bidraget endast är preliminärt såvitt gäller inkomsten och att en avstämning sker mot den inkomst som fastställs vid den årliga taxeringen. Om inkomsten vid taxeringen är högre än den uppskattade inkomsten skall bidragstagaren betala tillbaka för högt utbetalt bidragsbelopp. Det är därför av största vikt att den bidragstagande erhåller nödvändig information så att så korrekta preliminära beslut som möjligt kan fattas. Utredningen redovisar sammanställningar som försäkringskassorna gjort över sitt arbete med efterkontroller i dagens system. Där framgår bl.a. att det är relativt få krav på återbetalningar som ställts. Utredningen konstaterar att med nuvarande system är det rimligt att förmoda att ovissheten bland bidragstagarna är stor huruvida deras inkomstuppgifter i efterhand kommer att kontrolleras eller inte. Som tidigare nämnts bör den bidragstagande vara skyldig att rapportera alla förändringar av inkomsten under kalenderåret. För att begränsa behovet av efterjusteringar bör ett effektivt system för rapportering av inkomständringar skapas. Vidare bör drivkrafter finnas som gör att bidragstagarna vid bedömningen av sin årsinkomst inte underskattar den. Mot den bakgrunden bör ränta och avgift betalas på återbetalade och utbetalade belopp i enlighet med föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, meddelar. , direkt efter det att kontrolluppgifterna inför inkomst- taxeringen sänts ut, vet de flesta bidragstagarna hur stora inkomster de hade under bidragsåret. Utredningen anser att bidragstagarna då bör ges möjlighet att justera sina tidigare rapporterade uppskattningar av inkomsten under bidragsåret och göra s.k. fyllnadsinbetalningar på motsvarande sätt som inom skattesystemet. RFV ställer sig i remissyttrande utifrån administrativa synpunkter tveksamt till detta förfarande då sådana rutiner, enligt verket, kan bli resurskrävande för försäkringskassorna. Regeringen anser, trots att det kan antas att dessa ärenden kan komma att kräva viss hantering på , att det är rimligt att bidragstagaren bör ges möjlighet att själv justera upp sin uppskattade inkomst och göra en förtida återbetalning. 7.3 Slutligt bostadsbidrag efter avstämning mot fastställd taxerad inkomst Det slutliga bostadsbidraget kan fastställas efter november månads utgång då taxeringsperioden gått ut. En viktig förutsättning för att ett system med preliminära bostadsbidrag som senare fastställs mot taxerad inkomst skall vara effektivt, är att får tillgång till de uppgifter om de bidragssökandes inkomstförhållanden som finns i skatteregistren. behöver även tillgång till uppgifter om inkomster som inte är skattepliktiga, men som kan finnas i andra myndigheters register. Detta har också framförts av såväl RFV som FKF. Uppgifterna behövs dels vid fastställandet av det slutliga bostadsbidraget, dels för att en rimlighetsbedömning av de preliminära inkomstuppgifterna skall vara möjlig att göra. De inkomstuppgifter som inte finns att tillgå i register måste vid fastställandet av bostadsbidraget även fortsättningsvis lämnas av sökanden och kontrolleras manuellt. Register- frågan berörs vidare i kapitel 18. Det är viktigt att administrationen av det nya systemet utformas på ett sådant sätt att handläggning sker så effektivt som möjligt. Därför bör rutiner i största möjliga omfattning begränsas. Avstämningen bör göras maskinellt och besked om det slutliga bostadsbidraget bör automatiskt översändas till bidragstagaren. Utredningen anför att det bör krävas att bidragstagaren intygar riktigheten i de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av bostadsbidraget. RFV invänder mot detta och framhåller betydelsen av att avstämning sker helt maskinellt. Regeringen anser att det avgörande i detta sammanhang är att kommunikationen präglas av tydlighet. Hur förfarandet skall utformas är en fråga för verkställighetsföreskrifter. Det kan vara tillräckligt att den bidragstagande bereds tillfälle att yttra sig efter det att han eller hon fått del av de uppgifter som avses ligga till grund för beslut om slutligt fastställt bostadsbidrag. Härvid har bidragstagaren naturligtvis liksom tidigare preliminärt bidrag utbetalats en skyldighet att upplysa om ändrade förhållanden som påverkar bidraget. Hör bidragstagaren inte av sig inom viss angiven tid bör kunna fastställa det slutliga bostadsbidraget. 7.4 Avstämning av den uppskattade aktuella inkomsten Vid avstämningstillfället bör för högt respektive för lågt utbetalt preliminärt bostadsbidrag korrigeras. Avstämningen bör endast avse den bidragsgrundande inkomsten. Bidraget justeras på grundval av differensen mellan uppskattad och efter taxeringen fastställd bidragsgrundande inkomst. Bestäms det slutliga bostadsbidraget till högre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt bidrag betalar ut det överskjutande beloppet till bidragstagaren. Bestäms det slutliga bidraget till lägre belopp än det preliminära bidraget skall bidragstagaren betala tillbaka det överskjutande beloppet till (avstämningsåterbetalning). Ränta och eventuellt avgift bör krävas på belopp som skall betalas tillbaka, och ränta bör lämnas på i efterskott utbetalade utfyllnadsbelopp. Återbetalningen vid avstämningen bör vara ovillkorlig, men en möjlighet bör finnas för att efterge kravet om särskilda skäl motiverar detta. För bostadsbidragshandläggningen gäller en regel om återbetalning av bidrag som har betalats ut felaktigt eller med för högt belopp. Regeln är uppbyggd på samma sätt som 20 kap. 4 § lagen om allmän försäkring och motsvarar vad som gäller för i stort sett all återbetalning på socialförsäkringsområdet. Den omfattar de två fallen att den försäkrade har orsakat felutbetalningen - genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att lämna uppgifter eller på något annat sätt - och att den försäkrade utan att ha förorsakat felutbetalningen dock skäligen borde ha insett att det var fel. Om det finns särskilda skäl för det får efterge återbetalningsskyldigheten helt eller delvis. Utbetalningar av bidrag som kan konstateras vara felaktiga bör även i fortsättningen kunna återkrävas när felaktigheten upptäcks, utan att av- stämningstillfället avvaktas. Ett bibehållande av den befintliga återkravsregeln i oförändrat skick skulle emellertid få till följd att tvingas hantera återkravsärenden om bostadsbidrag enligt två olika modeller - ett för avstämningsåterbetalningen och ett för återbetalning till följd av övriga faktorer, hushållets sammansättning och bostadskostnader. RFV anser i remissyttrande att återkrav liksom i dagens system bör kunna ställas men att möjligheterna till återkrav inte bör göras beroende av frågan om försummad uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller insikten om betydelsen för bostadsbidraget. FKF hänvisar i denna del till yttranden från försäkringskassorna. Flera försäkringskassor bl.a. allmänna försäkringskassa pekar på nackdelar med två olika modeller för återkrav. allmänna försäkringskassa framhåller att återbetalningsskyldigheten bör renodlas och att samma regler kan gälla återkrav under ärendets gång och avstämningsåterbetalningar. Såväl RFV som FKF har pekat på att ett hushåll på grund av olika regler kan ha två krav löpande med olika räntesatser. Ett av målen vid utformningen av det system för bostadsbidrag som föreslås är att en enkel administration skall erhållas. Det som har sagts i det föregående motiverar enligt regeringens bedömning att den för socialförsäkringen gemensamma utformningen av återkravsreglerna frångås för bostadsbidragen, så att de två formerna av återbetalning i sådana ärenden kan handläggas så långt möjligt på samma sätt. Detta bör ske genom att den befintliga återkravsregeln förenklas till att återbetalning skall ske om för mycket bidrag har betalats ut, utan att någon prövning behöver ske av om bidragstagaren har förorsakat felet eller borde ha insett det. Möjligheten till eftergift av återkrav bör dock finnas kvar. En sådan förändring som har sagts kan inte anses innebära att alltför stora krav läggs på bidragstagarna. Den förenkling som uppnås innebär också fördelar för den enskilde i form av ett mer lättbegripligt system. Frågan om avgifter och räntesatser vid återbetalning respektive utbetalning av överskjutande belopp avses regleras genom verkställighetsföreskrifter. Belopp som bidragstagaren skall betala tillbaka efter avstämning av den bidragsgrundande inkomsten bör i första hand kvittas mot utbetalningar av bostadsbidrag det år som följer efter avstämningsåret eller genom separata inbetalningar. Därefter bör möjligheter till kvittning mot andra bidrag och utbetalningar från socialförsäkringssystemet som administreras av prövas. Kvarstående avstämningsbelopp bör i sista hand överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning. En närmare precisering av hur avstämningsåterbetalningen praktiskt skall hanteras bör göras av RFV genom föreskrifter och allmänna råd. Om överskjutande belopp efter avstämning skall betalas ut till bidragstagaren är det rimligt att hänsyn tas till eventuella beslut om återkrav av felaktigt utbetalt bostadsbidrag. Bidragstagaren kan ha oreglerade skulder som beror på att bostadsbidraget utgått med fel belopp på grundval av att felaktiga uppgifter uppgivits om hushållets sammansättning eller bostadskostnader. Har bostadsbidraget beräknats gemensamt för två sökande bör överskjutande belopp som skall betalas ut efter avstämning betalas till den sökande som senast mottagit det löpande bostadsbidraget. Vidare bör de två sökandena som huvudregel vara solidariskt ansvariga för att betala tillbaka felaktigt utbetalt bostadsbidrag. Detta följer av att de har ansökt gemensamt. Det behövs emellertid hjälpregler för att förhindra oskäliga resultat till följd av huvudregeln på grund av att hushållets sammansättning ändrats . Dessa bör närmare kunna preciseras genom verkställighetsföreskrifter. I de fall sökandena har separerat och återkravet har sin grund i en inkomstökning som inträffat efter separationen är det rimligt att detta beaktas. Alla bostadsbidragstagare bör inför introduktionen av det nya systemet inkomma med en ny ansökan. Det innebär att arbetsbelastningen inledningsvis kommer att bli stor på försäkringskassorna. Bidraget bör automatiskt upphöra att betalas då löper ut. För att undvika en återkommande hög arbetsbelastning vid kalenderårets slut bör även i fortsättningen ansökan om bostadsbidrag kunna göras löpande . Omsättningen bland bidragstagarna är förhållandevis stor. Sammantaget innebär detta att tidpunkten då bostadsbidraget upphör till följd av tolvmånadersperiodens utgång med tiden blir mer jämnt fördelad . Bidrag bör endast betalas ut i månadsbelopp om jämna 100-tal kronor. Bidragsbelopp bör liksom i gällande system inte betalas ut. Om ett preliminärt bostadsbidrag kan beräknas till ett belopp understigande , dvs. , bör beslut om att inte betala ut bidraget betraktas som slutligt. I dessa fall bör alltså inte något slutligt bostadsbidrag bestämmas då detta annars skulle ske. Vid avstäm- ningen bör inte justeringar leda till att utbetalningar sker eller avstämnings- återbetalningar krävs för belopp . För att begränsa behovet av efterjusteringar bör ett effektivt system för rapportering av inkomständringar skapas. Bidragstagaren bör ges möjlighet att efter en egen bedömning på ett enkelt sätt få till stånd en sänkning av det preliminärt beviljade månadsbeloppet. Ett beslut om höjning av bidragsbeloppet bör dock kräva en ny skriftlig ansökan och ett nytt beslut. Efterkontrollen av bostadsbidragen torde bli mindre krävande att hantera i det system med avstämning som föreslås jämfört med gällande system. Avstämningen bör normalt kunna göras maskinellt utan rutiner vad gäller jämförelsen mellan uppskattad och taxerad inkomst. Det nya inkomsprövningssystemet kräver relativt omfattande förändringar av RFV:s ADB-system. Regeringen har därför beslutat ge RFV i uppdrag att vidta erforderliga förberedelser för en ny administration av bostadsbidragen (se kapitel 17). De administrativa rutiner som måste byggas upp när det nya inkomstprövningssystemet skall introduceras bör så långt möjligt förenklas och automatiseras. Tilläggsutbetalningar (överskjutande belopp) bör t.ex. kunna ske maskinellt och vad gäller avstämningsåterbetalning bör ett automatiskt avräkningssystem kunna utvecklas. Sammanfattningsvis kan regeringen konstatera att de administrativa kon- sekvenser som följer av det nya inkomstprövningssystemet inledningsvis kommer att bli påtagliga. Ett nytt system för administrationen måste byggas upp. Mot bakgrund av att alla bostadsbidragstagare inför introduktionen av det nya systemet skall inkomma med nya ansökningar torde hanteringen av ansökningar inledningsvis bli betungande. torde det nya systemet innebära vissa administrativa vinster. Det förslagna inkomstprövningssystemet beräknas minska kostnaderna för bostadsbidragen med ca per helår. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Den nuvarande inkomstgränsen för| |hushåll med barn, , ersätts med | |individuella inkomstgränser för den sökande och den | |medsökande. På hushållsnivå skall inkomstgränserna summera| |till samma belopp som i nuvarande system. För | |gifta/sammanboende bestäms därmed de individuella | |inkomstgränserna till . För ensamstående| |skall gränsen vara . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: () och är positiva. () anser att förslaget slår orättvist om den ena sökanden i ett förhållande har inkomster som reducerar bo- stadsbidraget, men sökandena tillsammans har inkomster som ligger under inkomst- gränsen. TCO anser att en spärr mot avräkning borde införas vid den inkomstgräns som gäller för ensamstående. i (LO) anser att förslaget kan slå mot låginkomsttagare. () avstyrker och anser att förslaget innebär ett starkt incitament för gifta och samboende att skenseparera. Skälen för regeringens förslag: Syftet med bostadsbidraget är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bostadsbidragen ingår vidare som en viktig del i det ekonomiska familjestödet. Den nuvarande gränsen för inkomstprövning baseras på hushållets sammanlagda inkomster. Det bidragsbelopp som räknas fram enligt reg- lerna för särskilt bidrag och bidragsgrundande bostadskostnad reduceras av hushållets bidragsgrundande inkomst . Detta kan medföra att bostadsbidraget fungerar som en subvention till de hushåll där någon av för- äldrarna väljer att vara hemma på heltid eller att delvis minska sin arbetstid. Regeringen delar utredningens uppfattning att det inte, mot bakgrund av de kraftiga neddragningar som föreslås, är rimligt att via bostadsbidragen subventionera minskningar av arbetstiden till mycket låga nivåer. I de fall någon av föräldrarna valt att vara hemma med barnen på heltid, är hushållets totala omkostnader oftast lägre än de skulle ha varit om båda föräldrarna i stället valt att förvärvsarbeta. får de ett betydligt högre bo- stadsbidrag än ett likvärdigt hushåll där t.ex. en av makarna arbetar heltid och den andra halvtid. Utredningen pekar vidare på att det i nuvarande system kan uppkomma en direkt privatekonomisk förlust om en förälder vill övergå från hemarbete till förvärvs- arbete genom att bostadsbidraget då reduceras betydligt. Med individuella in- komstgränser blir reduktionen av bostadsbidraget avsevärt mindre för de föräldrar som söker sig ut på arbetsmarknaden. Det är regeringens uppfattning att de samlade maginaleffekter som genom nuvarande bostadsbidragssystem uppkommer för dem som vill börja förvärvsarbete bör minskas. bör den s.k. arbetslinjen förstärkas. För ensamstående blir det i praktiken inte någon förändring jämfört med nu- varande system. För gifta/sammanboende där en av sökandena har mycket låga in- komster () och den andra arbetar heltid blir bostadsbidraget däremot lägre än vad det är . För ett hushåll med en heltidsarbetande förälder och en hemarbetande eller deltidsarbetande förälder blir i gengäld det privatekonomiska utbytet av inkomstökningar upp till den individuella inkomstgränsen större jämfört med nuvarande system, där varje inkomstökning för den hemarbetande eller deltidsarbetande föräldern reducerar bostadsbidraget. Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på ca 300 miljoner ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: I den bidragsgrundande inkomsten| |inkluderas av den del av ett hushålls | |nettoförmögenhet som överstiger . Även | |hemmavarande barns förmögenhet skall medräknas. För- | |mögenhetsvärdet i den bostad för vilken bidragstagaren| |sökt bostadsbidrag exkluderas. Likaså beaktas inte | |skulder med säkerhet i bostaden när nettoförmögenheten| |skall fastställas. Utredningens förslag: Överensstämmer| |i huvudsak med regeringens förslag. | | Remissinstanserna: Allmännyttiga | |Bostadsföretag () tillstyrker. | |(RRV) påtalar att förslaget minskar risken för att | |bostadsbidrag används för att subventionera privat | |förmögenhetsuppbyggnad. ()| |anser det vara orimligt och stötande att höga | |förmögenheter inte påverkar bostadsbidrag. Riks- | |försäkringsverket (RFV) och anser att gränsen| |för bidragsgrundande förmögenhet skall sättas vid 800 000| |kronor på grund av att lägre förmögenheter är svåra att| |kontrollera. () anger att verket | |inte kan tillhandahålla de förmögenhetsuppgifter som | |krävs för prövningen. Dock, anser verket, bör den | |enskilde själv kunna lämna uppgifterna i ansökan om | |bostadsbidrag. Verket påtalar vidare att förmögenhet i| |företag ej har beaktats i utredningens förslag. | | Skälen för regeringens förslag: Vid behovsprövning av| |bostadsbidrag tas i dagens system hänsyn till | |bidragssökandens förmögenhet endast genom att | |förmögenhetens avkastning, med beaktande av vissa | |fribelopp, räknas in i den bidragsgrundande inkomsten.| |Disponerar hushållet över en ansenlig förmögenhet får dock| |denna, genom den s.k. generalklausulen, beaktas och | |bostadsbidraget fastställas till ett lägre belopp. | |Emellertid påverkas bärkraften i de hushåll som har | |likvida förmögenhetstillgångar inte enbart av den | |avkastning som kapitalet ger. Även kapitalet i sig är| |en tillgång som hushållet kan utnyttja för att hålla en| |tillfredsställande standard. Ur fördelningspolitisk | |synpunkt är det därför inte acceptabelt att då | |bostadsbidraget fastställs bortse från de skillnader i| |stödbehov som faktiskt föreligger mellan hushåll med | |resp. | | Vid beräkning av förmögenhet bör i detta sammanhang| |bortses från den bostad till vilken bidrag lämnas. Det| |är i många fall inte möjligt för hushållen att ta i anspråk| |sådana förmögenhetstillgångar för att täcka löpande | |utgifter. Dessutom är det knappast rimligt att för ett| |bostadsstöd ha regler, som i praktiken förutsätter att| |den bidragssökande skall avyttra den fastighet som | |används som bostad. I gengäld bör inte heller skulder för| |vilka bostaden utgör säkerhet tillåtas minska | |nettoförmögenheten. | | Förmögenhetsprövningen bör, såsom utredningen påpekat,| |kombineras med ett fribelopp på rimlig nivå, med hänsyn| |till behovet av viss ekonomisk buffert för oförutsedda| |utgifter i hushållet. Vidare bör endast viss del av | |hushållets nettoförmögenhet som överstiger dessa | |fribelopp beaktas. | | Vad gäller företagsförmögenhet finns i de gällande | |förmögenhetsskattereglerna undantag som bl.a. innebär| |att både tillgångar och skulder i rörelsedrivande | |fåmansföretag utesluts vid beräkning av skattepliktig| |förmögenhet. Förhållandet gör det svårt att beakta dessa| |tillgångar och skulder vid förmögenhetsprövningen för| |bostadsbidrag. Oavsett vilken lösning som skulle sökas| |skulle handläggningen bli betungande. Regeringen anser| |därför att det åtminstone tills vidare får accepteras att| |detta slags tillgångar och skulder inte omfattas av | |förmögenhetsprövningen. Vid tillämpning av den s.k. | |generalklausulen i 27 § lagen (1993:737) om | |bostadsbidrag, som föreslås finnas kvar oförändrad, kan| |de däremot beaktas. | | () har i sitt remissvar påtalat| |att verket inte kan tillhandahålla vissa av de | |uppgifter som krävs för en förmögenhetsprövning, som | |utformats enligt ovanstående. Detta till följd av att| |uppgifter om förmögenhet under de , som| |krävs för att det skall utgå förmögenhetsskatt, inte | |behöver lämnas i deklarationen. Vissa andra | |remissinstanser har vidare angett att gränsen för den| |förmögenhet som skall påverka bostadsbidraget bör sättas| |till en högre nivå än den som regeringen föreslår. | |Systemet skulle därigenom bli enklare att administrera| |och kontrollera. | | Regeringen anser att det är orimligt att högre | |nettoförmögenheter inte påverkar utgående bostadsbidrag.| |Inte minst gäller detta i de fall när förmögenheten | |byggts upp genom sparande av den inkomst som också | |används till bostadskostnaden. Eftersom det i | |skattesammanhang inte finns någon skyldighet att | |deklarera förmögenhetsinnehav , bör| |bidragsansökan kompletteras med en uppgift om sådant | |innehav. Ansvaret för att de uppgifter som lämnas är | |fullständiga och korrekta skall ligga hos den | |enskilde. | | Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på| |ca . | | | | | | | |10 Förmögenhet i egnahem och bostadsrätter | | | | | | | Utredningens förslag: av taxeringsvärdet eller motsvarande värde inkluderas i den bostadsbidragsgrundande inkomsten.