prop · GJ0362 · 1996-01-01 00:00:00 — 7 kap. 10 § kapitaltäckningslagen innehåller bestämmelser om övervaknings- och kontrollsystem som skall finnas i kreditinstitut och värdepappersbolag samt i det företag i en finansiell företagsgrupp som skall upprätta gruppbaserad redovisning. Betryggande sådana system skall finnas för registrering och klassificering av kreditrisker, för övervakning och kontroll av marknadsrisker och stora exponeringar i verksamheten samt för en fortlöpande beräkning av finansiella positioner. Bestämmelsen bygger på regler i kapitalkravsdirektivet (bl.a. artikel 4.4), direktivet 92/121/EEG om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar och direktivet 92/30/EEG om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut (se prop. 1994/95:50 s. 325). Bestämmelsen trädde i kraft såvitt avser kreditrisker, stora exponeringar och gruppbaserad redovisning. I fråga om marknadsrisker sker ikraftträdandet . Med marknadsrisker avses i kapitaltäckningslagen - med undantag för valuta- kursrisker som omfattar ett instituts hela verksamhet - bara sådana risker som är hänförliga till handelslagret, t.ex. positionsrisker för ränteanknutna finansiella instrument (4 kap. 2 §). Som nämnts föreskrivs i artikel 4.4 i kapitalkravsdirektivet att övervakning- och kontrollsystem skall finnas för ränterisken i ett instituts hela verksamhet. Eftersom bestämmelsen i 7 kap. 10 § kapitaltäckningslagen kräver system för övervakning och kontrollsystem av mark- nadsrisker, dvs. enbart sådant som är hänförligt till handelslagret, uppfylls inte kravet i direktivets artikel 4.4. fullt ut. Därför bör ett tillägg göras i lagbestämmelsen som innebär att sådana system skall finnas inte bara för ränterisken i ett instituts handelslager utan i hela dess verksamhet. Promemorian innehåller inte något sådant förslag. Remissinstanserna: anser att bestämmelserna om finansiella företagsgrupper bör ändras så att anknutna företag alltid skall konsolideras. Vidare anför inspektionen att det bör införas regler som gör det möjligt för inspektionen att medge konsolidering genom klyvnings- eller kapitalandelsmetoden i ytterligare fall och att medge undantag från gruppbaserad redovisning i flera fall än de som anges i lagen. och har beretts tillfälle att yttra sig över de förslag som här tas upp med utgångspunkt i remissvar. Skälen för regeringens förslag: EG-direktivet om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut (92/30/EEG) har införlivats genom bestämmelser i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag (prop. 1994/95:50, bet. 1994/95:NU12, rskr. 1994/95:164). i en finansiell företagsgrupp I 6 kap. 1 och 2 §§ kapitaltäckningslagen har införts ett nytt begrepp, finansiell företagsgrupp (prop. 1994/95:50 s. 248 och 249). När en sådan finansiell företagsgrupp föreligger skall även ett s.k. anknutet företag ingå (se 6 kap. 1 § andra stycket resp. 2 § andra stycket). Med anknutet företag förstås enligt 1 kap. 1 § 9 kapitaltäckningslagen ett svenskt eller utländskt företag vars huvudsakliga verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla datatjänster eller bedriva annan liknande verksamhet som har samband med ett eller flera kreditinstituts, värdepappersbolags eller motsvarande utländska företags huvudsakliga verksamhet. Det förutsätts således att det redan föreligger en finansiell företagsgrupp för att ett anknutet företag skall kunna ingå i gruppen. En finansiell företagsgrupp kan med andra ord inte bestå av enbart ett finansiellt företag och ett anknutet företag. Bestämmelserna i kapitaltäckningslagen motsvaras av artikel 5.5 i direktivet. har i sitt remissvar anfört att bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket bör ändras så att en finansiell företagsgrupp skall föreligga redan om ett dotterföretag är ett anknutet företag. Enligt inspektionen finns inga skäl för att undanta ett anknutet företag från tillsynen på gruppnivå enbart av det skälet att en finansiell företagsgrupp av annan anledning inte föreligger. menar att den eventuella skärpning som en sådan bestämmelse kan komma att medföra såvitt avser kapitalbasens storlek på gruppnivå, uppvägs av att inspektionens tillsyn över den finansiella företagsgruppen underlättas. Ändringen torde inte heller, enligt inspektionen, medföra att konkurrensförmågan hos i förhållande till motsvarande utländska företag försämras i någon avgörande utsträckning. förslag går i denna del utöver vad som krävs enligt direktivet. Av ingressen till direktivet framgår emellertid att medlemsländerna kan tillämpa lämpliga metoder för tillsyn över företagsgrupper som har en struktur som inte omfattas av direktivet. Det är således i och för sig möjligt att införa en regel med den innebörd inspektionen föreslår. Förslaget skulle, om det införs, innebära en skärpning av nuvarande regler. Eftersom förslaget inte varit föremål för remissbehandling medför kravet på beredning att en sådan ändring inte kan tas upp i det förevarande lagstiftningsärendet. Konsolidering av anknutna företag Enligt huvudregeln i 6 kap. 6 § kapitaltäckningslagen skall vid upprättandet av gruppbaserad redovisning för en finansiell företagsgrupp fullständig konsolidering ske av alla företag som ingår i den finansiella företagsgruppen. Detta medför att anknutna företag som är dotterföretag eller som det finns ägarintresse i (jfr 1 kap. 1 § 10) och som skall ingå i en finansiell företagsgrupp enligt 6 kap. 1 § andra stycket skall konsolideras fullständigt. Undantag görs enligt 6 kap. 7 § i den angivna lagen för ägarintressen i s.k. samriskföretag (jfr 6 kap. 1 § första stycket 2) där konsolideringen skall ske med användande av klyvningsmetoden. Under förutsättning att en finansiell företagsgrupp föreligger enligt 6 kap. 2 § kapitaltäckningslagen får enligt 6 kap. 8 § samma lag medge att konsolidering sker enligt klyvnings- eller kapitalandelsmetoden. Om ett anknutet företag ingår i en finansiell företagsgrupp enligt 6 kap. 2 § andra stycket får således inspektionen medge att företaget inte behöver konsolideras fullständigt. har i sitt remissyttrande anfört att 6 kap. 8 § kapitaltäckningslagen bör ändras så att inspektionen ges möjlighet att medge att konsolidering av ägarintressen i anknutna företag får ske med användande av klyvnings- eller kapitalandelsmetoden även i de fall ett sådant företag ingår i en finansiell företagsgrupp enligt 6 kap. 1 § andra stycket. Den av föreslagna ändringen kan inte anses strida mot direktivet om gruppbaserad tillsyn (jfr artikel 5.5). Ändringen är närmast till fördel för instituten. Regeringen finner att ändringen är motiverad att göra. 6 kap. 8 § kapitaltäckningslagen bör således ändras så att ägarintressen i anknutna företag kan konsolideras fullständigt eller, efter medgivande, med användande av klyvningsmetoden eller kapitalandelsmetoden. Undantag från gruppbaserad tillsyn Enligt artikel 3.3 i direktivet om gruppbaserad tillsyn får ett kreditinstitut, ett finansiellt institut eller ett anknutet företag undantas från reglerna om gruppbaserad tillsyn när institutet eller företaget är ett dotterföretag eller ett företag i vilket ägarintresse innehas under vissa angivna förutsättningar. Undantagen avser bl.a. sådana fall då det föreligger rättsliga hinder mot att få information om ett institut eller ett företag eller då detta är av mindre betydelse med hänsyn till syftet med tillsynen. Enligt 7 kap. 8 § kapitaltäckningslagen får medge att ett dotterföretag eller ett ägarintresse i ett samriskföretag får undantas från sammanställning eller utelämnas från gruppbaserad redovisning, om förutsättningar motsvarande dem som anges i direktivet föreligger. anser att bestämmelsen bör ändras för att möjliggöra för inspektionen att medge undantag även för andra ägarintressen än ägarintressen i samriskföretag. Såsom bestämmelsen i kapitaltäckningslagen har utformats innebär den att ett anknutet företag kan undantas från den gruppbaserade tillsynen om det är ett dotterföretag men däremot inte om det är ett företag som det finns ägarintresse i. Av förarbetena till lagen framgår emellertid att avsikten varit att möjligheterna till undantag skall gälla både för dotterföretag och för företag vari ägarintresse föreligger (prop. 1994/95:50 s. 257). 7 kap. 8 § kapitaltäckningslagen bör därför ändras så att kan medge undantag beträffande alla dotterföretag och alla företag som det föreligger ägarintresse i, om någon av de förutsättningar som anges i paragrafen är för handen. 10 Ändringar i flaggningsbestämmelserna Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag vad gäller undantaget från flaggningsskyldighet för dotterföretag. Dessutom föreslås att föreskrifterna om koncerner i sammanläggningsreglerna och den hänvisning som där görs till aktiebolagslagens koncerndefinition utgår. I stället innebär förslaget att aktier som innehas av företag som kontrolleras av förvärvaren eller överlåtaren skall räknas som förvärvarens eller överlåtarens egna vid tillämpning av flaggningsreglerna. Vidare föreslås en legaldefinition på vad som skall förstås med kontrollerat företag. Remissinstanserna: , och, i viss mån, anser att flaggningsreglerna bör ändras också på så sätt att den som flaggar i enlighet med de rekommendationer som ges ut av () skall anses ha uppfyllt lagens krav på offentliggörande av aktieinnehav. Vidare ifrågasätter att koncerndefinitionen ersätts med begreppet kontrollerat företag. Föreningen () framför liknande synpunkter och anser att hänvisning i stället bör ske till den koncerndefinition som regeringen föreslagit i prop. 1995/96:10 Års- och koncern- redovisning. och avstyrker att hänvisningen till koncerner ersätts med en hänvisning till ägarkontrollerade företag. De menar därvid bl.a. att hänvisningen till aktier som innehas av kontrollerade företag innebär en lindring jämfört med nuvarande ordning. Lindringen består i att ett moderföretags aktieinnehav enligt förslaget inte skall beaktas när ett dotterföretag förvärvar eller överlåter aktier. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om offentliggörande av ändringar i större aktieinnehav i noterade bolag, s.k. flaggningsregler, infördes i 4 kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. De nya bestämmelserna innebar att reglerna i EG-direktivet om sådana uppgifter som skall offentliggöras vid förvärv eller avyttring av ett större innehav i ett börsnoterat bolag (88/627/EEG; det s.k. flaggningsdirektivet) fördes in i den svenska lagstiftningen. Några smärre justeringar av flaggningsbestämmelserna gjordes , när trädde i kraft. Flaggningsbestämmelserna i lagen om handel med finansiella instrument innebär i korthet följande. Fysiska och juridiska personer som förvärvar eller överlåter aktier i ett svenskt aktiebolag som har gett ut aktier som är inregistrerade vid en börs inom EES eller som, utan att vara inregistrerade, är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats i är skyldiga att anmäla överlåtelsen eller förvärvet till bolaget och berörd börs eller marknads- plats. Om aktierna är inregistrerade vid utländsk börs, skall anmälnings- skyldigheten i stället för till börsen fullgöras till . Anmälningsskyldighet inträder endast när vissa angivna gränsvärden passeras i förhållande till röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Förändringen skall offentliggöras av börsen, den auktoriserade marknadsplatsen eller . Om så inte sker åligger det bolaget att offentliggöra affären. I vissa situationer likställs aktier som innehas av annan med förvärvarens eller överlåtarens. Vid sidan av lagen finns en kompletterande självreglering i form av en rekommendation rörande offentliggörande vid förvärv och överlåtelser av aktier m.m. Rekommendationen, som ges ut av () , utgör en del av det kontrakt som ingås mellan och de bolag som har sina aktier inregistrerade eller noterade vid börsen. Enligt artikel 6 i flaggningsdirektivet skall den som förvärvar eller avyttrar större innehav vara befriad från anmälningsskyldigheten i vissa fall. Artikeln gäller för företag inom sådana företagsgrupper som enligt EG:s sjunde bolagsrättsliga direktiv (83/349/EEG) skall upprätta en sammanställd redovisning. Innebörden av artikeln är att det räcker om moderföretaget till det företag som har gjort affären lämnar uppgift om förändringen, även om flaggningsskyldigheten i och för sig ankommer på dotterföretaget. Om moderföretaget i sin tur är ett dotterföretag räcker det om anmälan görs av dess moderföretag. Det finns inte någon koncerndefinition i det sjunde bolagsrättsliga direk- tivet. I stället sker en avgränsning av vilka företagsgrupper som skall vara skyldiga att lämna en sammanställd redovisning. Aktiebolagslagens koncerndefinition skiljer sig delvis från definitionen av redovisningsskyldig företagsgrupp i det sjunde bolagsrättsliga direktivet. Bland annat innebär direktivets bestämmelser att en sådan företagsgrupp föreligger även när flera oberoende ägarföretag träffar avtal om att genom samordnat utövande av rösträtten inta en långsiktig gemensam hållning i fråga om bolagets förvaltning. Vidare omfattas de fall där ägarföretaget genom föreskrift i dotterföretagets bolagsordning eller genom avtal med dotterföretaget tillförsäkras ett bestämmande inflytande över dess verksamhet. Regeringen har i prop. 1995/96:10 Års- och koncernredovisning föreslagit att den svenska koncerndefinitionen anpassas till , närmare bestämt den avgränsning av vilka företagsgrupper som är skyldiga att lämna en sådan sammanställd redovisning som anges i det sjunde bolagsrättsliga direktivet. Syftet bakom flaggningsdirektivet är att öka genomlysningen av ägarför- hållandena i börsnoterade bolag. Artikel 6 skall ses mot bakgrund av att moderföretag inom koncerner i vissa situationer kan tänkas fullgöra anmälningsskyldighet som egentligen ankommer på ett dotterföretag. Ett krav på att även dotterföretaget i sådana situationer skall ge in en anmälan skulle leda till ett onödigt dubbelarbete. I sådana fall skall det enligt direktivet räcka om moderföretaget, eller om detta i sin tur är ett dotterföretag, dess moderföretag gör en anmälan. Svensk lag bör anpassas så att överensstämmelse uppnås med undantaget i artikel 6 i flaggningsdirektivet. Undantaget gäller enligt direktivet endast sådana företagsgrupper som enligt det sjunde bolagsrättsliga direktivet omfattas av skyldighet att upprätta en sammanställd redovisning. Det finns emellertid inte anledning att inskränka tillämpningen av bestämmelsen endast till de fall där moderföretaget är ett svenskt aktiebolag. Skälen för undantaget gör sig lika starkt gällande oavsett i vilket land företagen inom företagsgruppen har sina bolagsrättsliga hemvist. Detta gäller även om hela företagsgruppen hör hemma i annat land än . I 4 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument anges ett antal situationer där annans aktieinnehav skall likställas med förvärvarens eller överlåtarens eget vid tillämpningen av bestämmelserna om anmälningsskyldighet. En sådan situation är då aktier innehas av företag inom samma koncern. Koncernbegreppet är därvid, enligt hänvisning i andra stycket, detsamma som i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385). Hänvisningen till aktiebolagslagens koncerndefinition innebär, vad gäller företag som är moderbolag inom koncernen, att endast svenska aktiebolag omfattas av bestämmelsen. Även i flaggningsdirektivet anges ett antal situationer där annans aktiein- nehav skall likställas med förvärvarens eller överlåtarens. Artikel 7 föreskriver bl.a. att sådan sammanläggning skall ske beträffande rösträtt som innehas av ett företag som står under ägarkontroll av den anmälningspliktiga fysiska eller juridiska personen. Vad som avses med ägarkontrollerat företag framgår av artikel 8.1. Där sägs att ett ägarkontrollerat företag är ett företag i vilket en fysisk eller juridisk person a. innehar en majoritet av de röster som tillkommer aktieägare eller delägare, eller b. har rätt att utse eller avsätta en majoritet av befattningshavarna i förvaltnings-, lednings- och kontrollorganen och är aktieägare eller delägare i företaget, eller c. är aktieägare eller delägare och på grund av avtal med andra aktieägare eller delägare i företaget ensam disponerar en majoritet av röstetalet. Enligt artikel 8.2 skall även sådan rösträtt m.m. som andra kontrollerade företag har beaktas vid bedömningen av om ägarkontroll föreligger. Om således en fysisk person tillsammans med ett ägarkontrollerat företag innehar en majoritet av rösterna i ett företag, skall även det senare företaget anses vara ägarkontrollerat av den fysiska personen. Vidare skall sådan rösträtt m.m. som tillkommer annan som handlar i eget namn men för moderföretagets eller något annat ägarkontrollerat företags räkning medräknas. Detta innebär att även ägarinflytande som utövas via bulvaner skall beaktas. Det skulle kunna övervägas att i enlighet med vad som sägs i promemorian ersätta hänvisningen till koncernförhållanden i 4 kap. 2 § första stycket 1 lagen om handel med finansiella instrument med en regel som närmare anknyter till flaggningsdirektivets bestämmelser om ägarkontrollerade företag. Att märka är emellertid att en sådan ordning skulle innebära en lindring i flaggningsskyldigheten jämfört med vad som gäller . Flaggningsdirektivets reglering innebär nämligen att ett moderföretags aktieinnehav inte skall beaktas när ett dotterföretag förvärvar eller överlåter aktier i samma bolag. En sådan regel kan vara motiverad om moderföretaget i en sådan situation är skyldigt att anmäla dotterföretagets aktieaffär. Enligt svensk lag är emellertid endast dotterföretaget anmälningsskyldigt i nu nämnda fall. Tillämpade på svenska förhållanden skulle därför flaggningsdirektivets regler om ägarkontrollerade företag kunna leda till att en transaktion inte offentliggörs trots att företagsgruppens samlade innehav passerar någon av de i lagen angivna gränserna. Denna brist har under remissbehandlingen påpekats av och . Regeringen ansluter sig till dessa synpunkter och anser därför att hänvisningen till koncerner bör behållas i lagtexten. Som nämnts har regeringen i en proposition föreslagit ändringar i aktiebolagslagens koncerndefinition. Ändringarna innebär i korthet att sådana företagsgrupper som enligt det sjunde bolagsrättsliga direktivet är skyldiga att upprätta en sammanställd redovisning utgör en koncern. Den nya koncerndefinitionen täcker in alla sådana situationer där ett företag enligt definitionen i flaggningsdirektivet är att anse som ägarkontrollerat. Om således ett företag med tillämpning av bestämmelserna i flaggningsdirektivet skulle vara att anse som ägarkontrollerat skall också en koncern anses föreligga. Genom att i 4 kap. 2 § andra stycket lagen om handel med finansiella instru- ment hänvisa till den nya koncerndefinitionen i aktiebolagslagen uppnås således överensstämmelse med vad som sägs i flaggningsdirektivet om ägarkontrollerade företag. För att även andra situationer än de där moderföretaget är ett svenskt aktiebolag skall täckas in bör emellertid i förtydligande syfte anges att moderföretaget i flaggningssammanhang även kan vara en fysisk person eller en annan juridisk person än ett svenskt aktiebolag. Flera remissinstanser menar att lagens flaggningsföreskrifter och den rekommendation som ges ut av bör anpassas till varandra. Även om rekommendationen som regel uppställer strängare krav finns det situationer där anmälningsskyldighet måste fullgöras enligt båda regelsystemen. Enligt remissinstanserna leder detta till omotiverade administrativa svårigheter för främst de börsbolag som enligt fondbörsens inregistreringskontrakt är skyldiga att följa rekommendationen. Regeringen har i och för sig viss förståelse för de synpunkter som i denna del har framförts från remisshåll. För att en sådan anpassning skall kunna ske krävs emellertid en mer omfattande översyn av lagbestämmelserna om flaggning. Någon ändring kan därför inte göras i detta sammanhang. 11 Ekonomiska effekter av förslagen De här föreslagna ändringarna i kapitaltäckningsreglerna vad gäller egna risk- värderingsmodeller, förutsätter att instituten, för att kunna använda de alternativa beräkningsmetoder som dessa regler erbjuder, antingen redan har installerat eller kommer att införa avancerade riskvärderingssystem av en annan karaktär än de riskhanteringssystem som behövs för att hantera de metoder som anvisas i direktivet 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut. De som är verksamma på de internationella finansiella marknaderna har redan utvecklat eller påbörjat utvecklingen av egna modeller för hantering och kontroll av marknadsrisker. De institut som ännu inte har utvecklat egna riskmodeller har möjlighet att antingen investera i en ny teknik för beräkning av kapitalkravet enligt riskvärderingsmodeller eller tillämpa de metoder som anges i kapitaltäckningslagen. Vid tillämpning av riskvärderingsmodeller kommer installation av ny teknik att medföra en hög initialkostnad för instituten. kommer institutens interna hantering och kontroll av de risker som de är utsatta för i sin dagliga verksamhet att förbättras med den nya tekniken. Detta leder till att marknadsaktörernas förtroende ökar, vilket är väsentligt för institut som agerar i en marknad präglad av konkurrens. För del kommer ändringarna i lagstiftningen att innebära bl.a. följande. Inledningsvis kommer visst föreskriftsarbete att bli nödvändigt. Ändringarna kommer även att innebära att inspektionen åläggs att pröva och behandla ansökningar från instituten om tillstånd att få använda egna beräkningsmetoder. Kostnaden för detta arbete bör, liksom andra tillståndsärenden som inspektionen handlägger, finansieras genom att en särskild avgift tas ut av de sökande instituten. Avgiftens storlek bestäms i enlighet med lämplig avgiftsklass i avgiftsförordningen. Avgiftsinkomsterna tas upp på inkomsttitel på statsbudgeten. Beträffande den löpande tillsynen innebär förslaget att en mer krävande uppgift läggs på inspektionen, eftersom det torde vara mer komplicerat att övervaka och följa upp institutens tillämpning av egna beräkningsmetoder jämfört med om de standardiserade metoder som kapitaltäckningslagen anvisar används. Regeringen beslutade att inspektionen skall genomgå fördjupad anslagsprövning inför . Regeringen har för avsikt att i en sådan prövning långsiktigt analysera ambitionsnivå och resursbehov för den finansiella tillsynen. Regeringen avser att återkomma i frågan om utökat anslag behövs för inspektionen med anledning av de förändringar som här föreslås. Bestämmelserna i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag har delvis trätt i kraft . Det gäller bl.a. bestämmelserna om beräkning av kapitalbasen, kapitaltäckning för kreditrisker samt om stora exponeringar. Bestämmelserna om kapitaltäckning för marknadsrisker träder i kraft . De ändringar som föreslås berör både bestämmelser som har trätt i kraft och sådana som träder i kraft först vid det kommande årsskiftet. Regeringen föreslår att ändringarna skall träda i kraft . Även de föreslagna ändringarna i lagen om handel med finansiella instrument bör träda i kraft . 13.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag 2 kap. 4 § För att nå överensstämmelse med bestämmelsen i artikel 4.6 i kapital- kravsdirektivet, begränsas institutens möjligheter att beräkna kapitalkravet med avseende på marknadsrisker enbart enligt de kapitaltäckningsregler som gäller för kreditrisker till att gälla positionsrisker, avvecklings- och motpartsrisker samt s.k. andra risker i ett instituts handelslager. Kapitalkravet för ett instituts valutakursrisker i hela verksamheten skall beräknas uteslutande enligt reglerna i 4 kap. 8 § kapitaltäckningslagen som bygger på bestämmelserna i bilaga III till kapitalkravsdirektivet.