prop · GJ0331 · 1996-01-01 00:00:00 — a. tänka sig - oriktiga uppgifter till grund för tillstånd, - åsidosatta föreskrifter, villkor eller andra skyldigheter, - sådana förändringar utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitiskt som utgör särskilda skäl, och - om eljest särskilda skäl föreligger. Normalt brukar det krävas starkare skäl för återkallelse än för vägrat tillstånd. Inte sällan brukar lagstiftaren i återkallelsesammanhang i motiven uppehålla sig också vid proportionalitetsfrågor. tillgrips ett varningsinstitut (inte alltid överklagbart) för lindrigare överträdelser. I motiven talas om att "domstolar inte kan förutsättas göra bedömningar av utpräglat skönsmässig eller politisk karaktär". Länsrätten är helt främmande för denna ståndpunkt såvitt gäller skönsmässiga bedömningar. Sådana är legio i olika måltyper vid de allmänna förvaltningsdomstolarna (jfr t.ex. också argumenten för lekmannamedverkan och "skönstaxering"). Domstolen delar däremot uppfattningen att utpräglat politiska bedömningar inte lämpar sig för prövning i domstol. Domstolarna betackar sig för och värjer sig regelmässigt mot sådana uppgifter. Praktiskt taget hela vår lagstiftning bygger på politiska bedömningar av skilda slag. I detta sammanhang måste man dock skilja på lagstiftning och rättstillämpning. I rättstillämpningsfrågor söker domstolarna sig fram till de lösningar och tolkningar som bäst anses överensstämma med lagtexter och motiv. Detta uppfattas icke av domstolarna som en politisk eller ens rättspolitisk uppgift. Från dessa utgångspunkter har länsrätten intet att erinra mot att den tas i anspråk för överprövning av återkallelsebeslut under förutsättning att blivande lagtexter och motiv kommer att ge tillräcklig vägledning till förhindrande av krav på egna politiska bedömningar. I annat fall bör återkallelse på politiska grunder inte överklagas till domstol. Det bör framhållas att det synes vara möjligt att minska antalet återkallelsesituationer genom att begränsa räckvidden av tillstånd genom utrymme för inskränkande generella föreskrifter förenade med uttryckliga förbehåll och villkor i de individuella tillståndsbesluten. Ett ökat utnyttjande av förbudsinstitutet kan också vara en väg att minska antalet återkallelsesituationer. Länsrätten har svårt att se annat än att ett förbud enligt 12 § sista stycket, som inte följer av en generell och i laga ordning tillkommen föreskrift (t. ex. "ett tillstånd förfaller") eller utgår från ett förbehåll eller villkor i det enskilda tillståndet, har karaktär av inskränkning eller partiell återkallelse av ett tillstånd. Saken har inte berörts i utkastet men om länsrättens förmodan är riktig torde samma skäl för överklagningsrätt göra sig gällande som i återkallelsefallen. Saken förefaller behöva övervägas. I avsaknad av särregler i de båda nu aktuella lagarna kommer regelsystemet i förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen i sin helhet att bli tillämpligt. Länsrätten ser inga hinder mot att så sker. Regeringen förbereder en proposition till regeringen med förslag till generella regler om tvåpartsprocess i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Om saken inte får en generell reglering bör i det här lagstiftningsärendet övervägas att ge KMI besvärsrätt över motgångsbeslut i domstol. Förpliktande förvaltningsbeslut (återkallelser) går om annat inte uttryckligen sägs i verkställighet först efter laga kraft. Här ifrågakommande återkallelsebeslut är av sådan karaktär att det kan ifrågasättas om inte KMI åtminstone borde ges en rätt att förordna om omedelbar verkställighet. Domstols beslut förefaller böra gå i omedelbar verkställighet (inhibition regleras i förvaltningsprocesslagen). Länsrätten kan genom interna lottningsregler ombesörja att ifrågavarande mål speciallottas inom domstolen. Om processen läggs upp som en tvåpartsprocess borde domstolens beslutsunderlag i allmänhet kunna bli fullödigt genom parternas försorg. Extern kompetens kan dessutom tillföras domstoeln genom det generella sakkunnighetsinstitutet. Några särskilda sakkunniga synes inte påkallade. (), som främst har granskat utkastet till lagrådsremiss från domstolsväsendets synpunkt, tillstyrker i stort sett förslaget. Vad gäller rätten till överprövning av beslut ifrågasätter DV dock förslaget om att denna inte skall omfatta beslut att avslå en ansökan eller att meddela ett förbud mot bakgrund av att ansett att artikel 6 i är tillämplig på frågor som rör rätten att bedriva viss ekonomisk verksamhet eller att få tillstånd av något slag som är av betydelse för möjligheterna att bedriva sådan verksamhet (jfr , Mänskliga rättigheter, 5:e uppl. 1993, s. 143). Visserligen skall prövningen av nämnda beslut inte omfatta enskilda intressen såsom ett företags intresse av att få avsättning för sina produkter men det kan enligt DV:s mening ej uteslutas att andra aspekter kan vägas in vid bedömningen, t.ex. att den som söker tillstånd har fått ett tillstånd återkallat. Det stipuleras ej heller några regler i lagen om krigsmateriel för vad bedömningen vid beslut om tillstånd skall grundas på förutom att denna skall grundas på utrikes,- säkerhets- och försvarspolitiska överväganden. Med anledning härav kan det inte uteslutas att det behövs en möjlighet till överprövning av nämnda beslut. Dessutom ligger en sådan generell rätt till domstolsprövning väl i linje med den utveckling som innebär att förvaltningsmyndigheters beslut får överklagas hos domstol i större omfattning samt med strävanden att uppfylla även EG-rättens krav på domstolsprövning av förvaltningsbeslut. DV efterlyser således en analys i frågan. När det gäller vidden av den prövning domstolen skall göra efterfrågar klarare riktlinjer för vad denna skall omfatta. Det ligger i sakens natur att en domstol måste göra bedömningar av skönsmässig karaktär. Därför kan det inte anses tillfyllest med den vägledning som ges i remissen i förevarande fråga. DV efterlyser även härvidlag en analys. : De tekniska kriterierna för krigsmateriel och dual use-produkter skiljer sig åt markant. Exempelvis är en luftvärnskanon krigsmateriel oavsett om den skjuter ett skott eller hundra. När det gäller dual use-produkter avgör ofta tekniska parametrar om varan är kontrollerad eller inte. Ett modem med en hastighet över en viss gräns är kontrollerat, däremot ej ett långsammare. Varulistan är dock ingalunda så klar i alla delar som den vid första anblicken kan ge sken av. Helt avgörande uttryck som "motståndskraftigt utformad" eller "expertsystem" kan svårligen definieras. All erfarenhet av varulistor visar också att uppdateringen på internationell nivå sker stegvis, vilket innebär en eftersläpning gentemot den tekniska utvecklingen. I dessa fall går de enskilda länderna före och frisläpper produkter trots att de finns på en överenskommen lista. Det är bland annat i dessa fall som den faktiska tillgängligheten - "foreign availability" - måste kunna vägas in. Den väsenskilda prövningen av krigsmateriel respektive dual use-produkter gör att en möjlighet till överprövning av beslut beträffande dual use-produkter är helt nödvändig. Hur denna överprövning skall gå till bör närmare utredas. Förvaltningsdomstol är sannolikt inte rätt forum. Här bör man hålla i minnet att det inte bara är svenska företag som är intressenter. Även utländska moderföretag kan ha synpunkter på en svensk bedömning av teknologier som över huvud taget ej finns i . : De tekniska kriterierna för klassning av krigsmateriel å ena sidan och dual use-produkter å andra sidan skiljer sig markant. Även om det i vissa fall kan krävas en politisk eller teknisk bedömning huruvida en produkt skall anses vara krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel eller ej krigsmateriel så förekommer ej för krigsmateriel samma krav på teknisk kompetens som föreligger vid avgörandet om en dual use-produkt skall omfattas av varulistan eller ej. Speciellt i avsnitten om programvara och om teknologiöverföring kan den korrekta bedömningen vara synnerligen grannlaga. Definitionsmässigt är klassning av krigsmateriel beroende på dess användning och verkan, medan klassning av dual use-produkter bygger på prestanda och teknologi. har intet att erinra mot att politiska beslut måste fattas av regeringen och därefter ej skall kunna överklagas. En överklagandeprocess i tekniska frågor är dock ofrånkomlig. Vi föreslår dels att om myndigheten fattat ett politiskt beslut som ej tillfredsställer den sökande, skall ärendet på den sökandes begäran tas upp till prövning av regeringen, dels att det nuvarande teknisk-vetenskapliga rådet ombildas eller ges en sådan instruktion att det kan avgöra tekniska frågor. Detta råd måste dessutom sammanträda tillräckligt ofta för att förhindra utdragna licensprocesser. och Verkstadsindustrier: Vi anser att det är en grundläggande förvaltningsrättslig princip att kunna överklaga myndigheters beslut. Vidare måste en myndighet motivera beslut att avslå en ansökan om tillstånd. Enligt vår uppfattning är remissens förslag vad gäller överprövning därför alltför snävt utformat. En avslagen ansökan om export av dual use-produkt till ett regimland ligger t. ex. utanför överklagandemöjligheten. Vi anser därför att nuvarande förslag inte kan accepteras utan måste bli föremål för en överarbetning. Företagens enskilda intressen kan inte förbigås. : Handelskammaren finner det synnerligen olämpligt att kalla den nya myndigheten för Krigsmaterielinspektionen. Den åtskillnad som är helt nödvändig mellan krigsmateriel å ena sidan och dual use-produkter å den andra kan inte upprätthållas externt vid ett sådant namnval. Handelskammaren har dock inget att invända mot att myndighetschefen också är krigsmaterielinspektör. Namnet är inte heller lämpat från synpunkten att medvetandegöra svenska företag som tillverkar eller handlar med civila produkter som antingen återfinns på varulistan över strategiska produkter eller som kan inrymmas i ett catch all- meddelande. Gentemot svenska företags kunder i utlandet utgör informationen att leveransen är kontrollerad av något som kallas "Inspectorate" ett klart hinder i konkurrensen med andra länders leverantörer. Allt detta talar för att myndighetens namn inte bör vara Krigsmaterielinspektionen. Verksamheten inom myndigheten som avser kontroll över krigsmateriel kan dock behålla namnet Krigsmaterielinspektionen. Myndighetens namn bör knytas till begreppet exportkontroll och vara exempelvis Exportkontrollstyrelsen. har liknande synpunkter. Ett neutralt namn skulle enligt föreningen kunna vara Exportkontrollinspektionen. och Verkstadsindustrier: Det finns en klar och principiellt viktig skillnad mellan krigsmateriel och dual use-produkter: Dual use-produkter är till sin natur civila produkter som inte har något förstörelsebringande syfte. Grundprincipen är att civila produkter får exporteras fritt medan krigsmaterielexport i princip är förbjuden. Det är mot denna bakgrund klart olämpligt att välja namnet Krigsmaterielinspektionen för den föreslagna myndigheten. Mera neutralt vore Exportkontrollinspektionen eller ännu enklare Exportinspektionen. och Verkstadsindustrier vill starkt erinra om vikten av en fungerande sekretess i exportkontrollärenden, så att företagen kan känna sig trygga vid inlämnandet av ansökningar. Länsrätten i : Länsrätten utgår från att regler om sekretess, partsinsyn och personalkontroll är eller kommer att bli lösta. Med nuvarande regler kommer länsrätten att få pröva sekretessfrågor i sina egna mål. Antalet återkallelsemål förefaller dock bli så få att det inte motiverar ett frångående av huvudregeln att KMI:s sekretessbeslut överklagas till kammarrätten. Om samma handlingar finns både hos KMI och hos regeringen synes även detta öppna för dubbla besvärsvägar. Detta är dock en generell olägenhet med gällande sekretesslagstiftning. : De ansökningar och andra handlingar som av försvarsindustrin sänds in till KMI är praktiskt taget alla kommersiellt hemliga. Det finns en stor oro inom försvarsindustrin att den kommersiella sekretessen hos den nya myndigheten inte kommer att kunna tillvaratas på samma sätt som inom . Våra utländska kunder är i de flesta fall ytterst angelägna att hålla sina operationella, tekniska och övriga upphandlingsförutsättningar hemliga. De omfattas då av försvarssekretess i kundlandet vilket enligt vår uppfattning bör utgöra ett hinder för utlämning över svensk rättslig instans. I synnerhet gäller detta för länder med vilka bilaterala sekretessavtal tecknats. För industrin kan en möjlig försäljningsframgång helt spolieras om kundens krav i dessa avseenden inte respekteras. Dessutom skadas svensk försvarsindustri om den kommersiella sekretessen brytes så att prisinformation och avtalsvillkor kommer till konkurrenters kännedom. Enbart information i ett tidigt skede om att engagerat sig i en viss upphandling kan ge konkurrenter möjlighet att agera som en för våra kunder kanske icke önskvärd publicitet åstadkomms. Sammantaget kan sådana avsteg från den kommersiella sekretessen vara till stor nackdel inte bara för försvarsindustrin utan också för som land. Vi anser det vara viktigt att man i den nya organisationen mot denna bakgrund noga ger akt på sekretessfrågorna. Vid beredningen i fall där försvarssekretess gäller tillämpas ett smidigt förfarande enligt vilket endast ett regeringsbeslut fattas. Motsvarande förfaringssätt tillämpas också för beslut avseende utlämning till utlandet av hemliga materielspecifikationer. Det är starkt önskvärt att denna beslutsordning behålls även i den nya organisationen. : Försvarsindustrin är starkt beroende av långsiktighet och stabilitet i sina kundrelationer. Det är därför utomordentligt betydelsefullt att också regeringens agerande mot försvarsindustrin är långsiktigt och stabilt. Vi fäster därför stor vikt vid att de fastställda riktlinjerna, de handlingsregler som meddelats i och de kontakter som etablerats i form av regelbundna sammanträffanden får fortleva i den nya myndigheten. Nuvarande regelverk och handlingsregler har skapat en stabil grund för styrning av exportverksamheten i den nuvarande organisationen. Det är därför vår uppfattning att man nu inte bör vidta några förändringar av dessa regler utan låta den nya organisationen samla ytterligare erfarenheter . Man kan förutse att den nya organisationen kommer att effektivt och med korta handläggningstider kunna bereda ärenden som kan beslutas inom organisationen. För ärenden av komplicerad art, i vilka skall beredas insyn och där regeringen kommer in i beslutsprocessen, kan emellertid risk för längre beredningstider än nu föreligga. Det är från försvarsindustrins sida angeläget att förfaringssättet för beredning av sådana ärenden noga övervägs, t.ex. att tillräcklig täthet i sammanträden åstadkomms och att klara ansvarsförhållanden skapas mellan regeringskansli och myndighet så att handläggningstiden trots fler inblandade parter förblir rimligt kort. : I detta sammanhang önskar kollegiet anhängiggöra en fråga som rör handläggningen av en viss typ av krigsmaterielärenden. är remissinstans för ärenden om tillstånd att tillhandahålla och tillverka krigsmateriel. Kollegiet föreslår att dessa frågor vid upprättandet av den nya myndigheten remitteras dit och inte till kollegiet. Det gällande arrangemanget fungerar enligt följande. KMI remitterar ett ärende till kollegiet som i sin tur sänder det vidare till aktuell handelskammare. Det svar som kollegiet erhåller från handelskammaren skickas därefter till KMI utan att kollegiet gör någon utredning av ärendet. Det får anses som ett naturligt steg att överlämna denna handläggning till den nya myndigheten, då den ligger i linje med den övriga verksamheten. (): 1. Dual use-produkter Arbetsgruppen använder begreppet dual use-varor för att beteckna varor som har både militär och civil tillämpning. Inom kärntekniken används "single use" respektive "dual use" i en annan bemärkelse där "single use" betecknar varor som uteslutande är inriktade på att använda kärnämne (för energiutvinning eller på annat sätt) och "dual use" betecknar varor som är både kärnämnesinriktade och andvändbara för andra ändamål, exempelvis röntgenblixtaggregat och varmisostatpressar. Den dubbla betydelsen av "dual use" är ägnad att förvirra, eftersom det som enligt kärnteknisk terminologi är single use-varor, enligt strategisk terminologi kan vara dual use-varor. De produkter som enligt kärnteknisk terminologi kallas dual use-produkter är förtecknade i ), lista 2. SKI vill inför arbetsgruppens fortsatta arbete framföra den åsikten att exportkontrollen över dessa produkter bör kunna delegeras till SKI. Överlåtelse av kärnämne Överlåtelse av kärnämne är fortfarande kärnteknisk verksamhet. I de fall en utförsel av kärnämne även innefattar en försäljning eller annan överlåtelse av ämnet, måste ärendet splittras upp i två, där regeringen () avgör frågan om överlåtelse och SKI avgör frågan om utförsel. Det skulle vara ändamålsenligt att SKI prövade även frågan om överlåtelse och att en sådan delegering gjordes efter samma kriterier som för utförsel. Detta skulle kräva en ändring i förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet. Försvarsmakten: Försvarsmakten anser att myndigheten bör fungera som remissinstans innan beslut meddelas enligt 1 a § i förslaget till lag om ändring i lagen om krigsmateriel. Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1300) om krigsmateriel dels att 1, 3-12, 16-23, 25 och 27 §§, rubriken närmast före 1 § samt övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 a och 23 a §§, samt närmast före 23 a § en ny rubrik av följande lydelse. ----------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inledande bestämmelse Inledande bestämmelser ----------------------------------------------------------------------- Denna lag har avseende på vapen, ammunition och annan för militärt bruk utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. Tillstånd, förbud och undantag i enskilda fall enligt lagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av den skall grundas på utrikes- , säkerhets- och försvarspolitiska överväganden. 1 a § -------------------------------------------------------------------- prövar frågor om tillstånd, förbud och undantag i enskilda fall enligt denna lag. Inspektionen får med eget yttrande lämna över ett ärende till regeringens prövning, om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om överlämnande av ärenden till regeringen. Krigsmateriel får inte Krigsmateriel får inte tillverkas här i landet utan tillverkas här i landet utan tillstånd av regeringen. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från detta tillståndskrav för 1. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i de fall som avses i 24 § första stycket vapenlagen (1973:1176), 2. tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens eget bruk, 3. årlig tillverkning för medicinska eller farmaceutiska ändamål eller för forskningsändamål av högst kemiska produkter som klassificeras som krigsmateriel. Bestämmelsen i första stycket gäller inte för sådana statliga myndigheter som inte är affärsverk. Verksamhet som avser Verksamhet som avser tillhandahållande av tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinningar krigsmateriel, uppfinningar rörande krigsmateriel och metoder rörande krigsmateriel och metoder för framställning av sådan materielför framställning av sådan materiel får inte bedrivas här i landet får inte bedrivas här i landet utan utan tillstånd av regeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt Svenska myndigheter, svenska eller stadigvarande vistas här får företag samt den som är bosatt inte heller utom landet bedriva eller stadigvarande vistas här får sådan verksamhet utan inte heller utom landet bedriva regeringens tillstånd. sådan verksamhet utan tillstånd. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte för sådana statliga myndigheter som inte är affärsverk. Tillstånd enligt första eller andra stycket behövs inte för verksamhet som avser tillhandahållande av krigsmateriel till svenska statliga myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag tillhandahållandet gäller. Inte heller behöver innehavare av tillverkningstillstånd ha tillstånd enligt första eller andra stycket, om verksamheten avser tillhandahållande av krigsmateriel som tillhör tillståndshavaren och som finns inom landet eller tillhandahållande av uppfinning eller metod för framställning av krigsmateriel till svenska statliga myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag tillhandahållandet gäller. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt första och andra styckena i fråga om sådan handel med skjutvapen som regleras genom föreskrifterna i vapenlagen (1973:1176) eller sådan hantering av ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får inte utan tillstånd av regeringen inte utan tillstånd i det enskilda i det enskilda fallet till någon fallet till någon i utlandet i utlandet tillhandahålla tillhandahålla krigsmateriel som krigsmateriel som finns i finns i utlandet eller uppfinning utlandet eller uppfinning rörande rörande krigsmateriel eller metod krigsmateriel eller metod för för framställning av sådan materiel. framställning av sådan materiel. -------------------------------------------------------------------- Krigsmateriel får inte föras ut Krigsmateriel får inte föras ut ur landet utan tillstånd av ur landet utan tillstånd, om inte regeringen, om inte annat följer annat följer av denna lag eller av denna lag eller annan annan författning. I fråga om författning. I fråga om programvara likställs med utförsel programvara likställs med utförsel överföring till utlandet genom överföring till utlandet genom telekommunikation eller på annat telekommunikation eller på annat liknande sätt. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller som i övrigt inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor om tillstånd enligt första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utförsel av 1. skjutvapen och tillhörande ammunition för enskilds persons räkning samt skjutvapen och därtill hörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller övning utom riket, 2. skjutvapen för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd, 3. skjutvapen som förts in i landet för åtgärd som avses i 2, 4. sådana jakt- och tävlingsskjutvapen och tillhörande ammunition som har förts in i landet i enlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176). -------------------------------------------------------------------- 7 § -------------------------------------------------------------------- Avtal som innebär upplåtelse Avtal som innebär upplåtelse eller överlåtelse av eller överlåtelse av tillverkningsrätt till någon i tillverkningsrätt till någon i utlandet får inte ingås här i utlandet får inte ingås här i landet landet utan tillstånd av utan tillstånd. Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet ingå inte heller utom landet ingå sådant sådant avtal utan tillstånd av avtal utan tillstånd.