prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Erfarenheten visar att de särskilda medel som tillfördes de mindre och medelstora högskolorna för detta ändamål har varit mycket viktiga för högskolans möjligheter att spela en aktiv roll för den regionala utvecklingen och sysselsättningen. Regeringen avser att återkomma mer utförligt till den principiella frågan om samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv i den forskningspolitiska propositionen. Frågan har utretts i utredningen av forskningsresultat, samverkan näringsliv - högskola (NYFOR, dir 1995:139). De mindre och medelstora högskolorna bör dock redan nu tillföras ytterligare medel för aktiva insatser för ökad samverkan med näringslivet. Insatser för tekniköverföring till de mindre företagen Ett pilotprogram för tekniköverföring till mindre företag via industri- forskningsinstituten bedrivs . Avsikten är att undersöka huruvida instituten kan användas som resurs för att öka företagens konkurrenskraft och expansionsförmåga. Med hänsyn till de goda erfarenheter som vunnits av pilotprogrammet kommer detta nu att utvidgas till att gälla flera institut. Vidare skall möjligheterna att ta tillvara fördelar av deltagande i det internationella standardiseringsarbete utnyttjas. Teknikspridning från stora till små företag Regeringens tillväxt- och sysselsättningspolitik bygger bl.a. på att med- verka till en allt starkare koppling mellan centrala, regionala och lokala strategier, samt att lokala aktörer förmår att omsätta dessa strategier i handling. Regeringen har länge sökt efter effektiva mekanismer för att länka samman de större företagens kompetens med de mindres samt finna former där storföretagens avknoppningar m.m. kan tillvaratas av de mindre företagen, även i sådana fall då sådana företag inte har direkta affärsrelationer. Regeringen anser att Industriella utvecklingscentra, IUC, är en mycket lovande verksamhetsform utifrån båda dessa perspektiv. Staten bör därför stödja uppbyggnaden av IUC-verksamheten i de delar som krävs för att åstadkomma ett effektivt och nationellt sammanhållet . Ett tiotal storföretag har aviserat stort intresse att inom ramen för IUC- verksamheten bidra med såväl egna personella resurser som avknoppningar i olika former, till nytta för såväl egna underleverantörers som andra småföretags utveckling och uppgradering. IUC har av de involverade företagen och organisationerna bedömts ha mycket goda förutsättningar för att även på kort sikt skapa tillväxt och ökad sysselsättning inom de små och medelstora företagen. IUC är uppbyggt så att konkurrensen mellan företagen inte snedvrids. De små företagen kan genom IUC få direkt och konkret hjälp med utvecklingsfrågor och kompetens som de har mycket svårt att skaffa, både av praktiska och ekonomiska skäl. IUC kompletterar andra aktörers verksamhet vis-á-vis småföretagen. Det krävs särskilda åtgärder för att främja tillväxten inom de små och medelstora företagen. Erfarenheterna har visat att dessa företags betalningsförmåga i allmänhet är alltför begränsad för utvecklingsinsatser av aktuellt slag. Ett IUC skall fungera affärsmässigt och förutsätts vara självfinansierande i förhållandet till de stora företagen. Det finns därmed en uppenbar risk att den del av verksamheten som riktas mot småföretag får otillräcklig bärkraft och att ett IUC efter hand kan komma att upphöra som resurs för de små och medelstora företagen. För att säkerställa nyttiggörandet av IUC:s kapacitet gentemot de små och medelstora företagen bör temporärt staten bidra till delfinansiering till IUC-- verksamheten. I flera fall kommer delfinansiering att även kunna sökas från . De förväntade effekterna av satsningen är bl.a. att det totala ska bidra till nya utvecklingsprojekt i flera tusen småföretag och att skall generera nyföretagande genom förädling av avknoppningar m.m. Insatser för ökat teknikintresse genom vetenskapliga centra Vetenskaplig och teknisk utveckling påverkar allt fler människor och får allt större betydelse för ett lands ekonomiska och sociala utveckling. har emellertid detta faktum stått i kontrast till ett osäkert och vikande intresse för naturvetenskaplig och teknisk utbildning hos ungdomen. Detta är inte ett specifikt svenskt problem utan har sin motsvarighet i många länder. Det leder till rekryteringsproblem för stora delar av näringslivet - en form av strukturellt underskott - och leder till att medborgarna inte har tillräckliga grundkunskaper och insikter för att kunna påverka samhällsutvecklingen. Vetenskapliga centra (Science centres) har internationellt visat sig kunna fungera som en kraftfull pedagogisk resurs i arbetet att stimulera intresset för teknik och naturvetenskap både hos ungdom och för en bred allmänhet. Mycket stora satsningar har gjorts i bl.a. , , och . finns stora vetenskapliga centra även i och . Regeringen avser att tillsätta en grupp för att närmare utreda förutsättningarna för en eventuell fortsatt utveckling av vetenskapliga centra, s.k. Science centra. Inrättande av en miljöteknikdelegation m.m. För att stimulera och utveckla miljöteknik har regeringen i prop. 1995/96:25 uttryckt sin avsikt att inrätta en miljöteknikdelegation. Vidare aviserades i samma proposition att regeringen skall tillsätta en utredare som skall se över hur utvecklingen av miljöteknik kan stimuleras. Dessa båda delar sammanförs i och med detta förslag. Delegationen skall vara fristående men kanslisamverkan med (). Kansliet i samarbete med delegationen skall inleda arbetet med att utforma en strategi för sin verksamhet och till regeringen redovisa ett förslag hur det fortsatta arbete skall bedrivas. Utredningsarbete bör ske i nära samarbete med berörda myndigheter, berörda delar av näringslivet och med forskningsinstitutioner. Strategin skall omfatta konkreta mål och ett program för upphandling. Områden skall därför identifieras där tillgång till teknik för en miljöanpassad process- och produktutveckling är särskilt angelägna. Övervägande skall göras hur staten kan bidra till samordning och effektivisering av upphandlingen. Delegationen bör också överväga vilka andra åtgärder (t.ex. utbildning, forskning, information, seminarier, nätverk) för utveckling av miljöteknik och miljödriven teknik som behövs i strategin samt belysa vilka kostnader delegationens/kansliets arbete medför. Delegationen skall också föreslå former för oberoende utvärdering av verksamheten. För större projekt kan en samverkan med delegationen för ekologisk omställning komma i fråga. Den offentliga sektorn svarar för en betydande del av ekonomin. Genom en tydlig upphandlingsstrategi vad avser inköp för den löpande verksamheten i stat, kommun och landsting har det allmänna stora möjligheter att påverka marknaden. Offentlig upphandling av varor och tjänster har använts endast i mycket begränsad utsträckning som instrument för att driva på miljöanpassningen av produkter. Genom att bl.a. ange enhetliga miljökrav för upphandlingen får producenterna incitament att styra mot miljöanpassade varor och tjänster, vilket kan bidra till att svenska företags exportmöjligheter ökar. Regeringen avser att ge ett uppdrag till ett antal myndigheter att återrapportera sina erfarenheter vid tillämpning av lagen om offentlig upphandling (1992:1528) vad gäller miljöanpassningen av sin upphandling enligt vad som följer av lagen. Miljöfrågorna har också fått en ökad betydelse inom standardiseringsarbetet . I det globala standardiseringsorganet ISO diskuteras olika metoder för att göra miljökonsekvensbeskrivningar eller livscykelanalyser i det tekniska standardiseringsarbetet. Regeringen avser att ge en särskild utredare ett uppdrag att tillsammans med den svenska standardiseringorganisationen, näringslivet och berörda myndigheter analysera och föreslå hur miljöhänsyn kan integreras i det svenska standardiseringsarbetet. 5.3.2 Enklare att starta och driva företag Ett gott näringslivsklimat i form av bl.a. rimliga skatteregler, god kompetens- och kapitalförsörjning samt långsiktigt fasta spelregler för företagarna och företagen är avgörande för att nå en god ekonomisk tillväxt och därmed långsiktig sysselsättning i näringslivet. Regeringen avser att tillkalla en delegation för att ta fram samlade förslag i syfte att förenkla för företagen. Skattereglerna för fåmansbolag bör ses över i bl.a. förenklingssyfte. Regeringen kommer att överväga hur företagsledarutbildning och fördjupad rådgivning kan förstärkas. Tillväxt och därmed sysselsättning påverkas av insatser inom flera olika politikområden. Som ett av fundamenten för tillväxt - och därmed långsiktig sysselsättning - är det väsentligt att staten medverkar till stabilitet och fasta spelregler. En sådan markering från det allmännas sida underlättar för företagare att satsa tid och pengar på riskfyllda projekt. Att starta och driva företag är i sig ett risktagande, där många osäkra kommersiella faktorer måste bedömas och hanteras. Det finns ett värde i sig att samhället på alla sätt försöker bidra till att minska denna osäkerhet genom att i största möjliga utsträckning bidra till att de institutionella förutsättningarna är förutsägbara. En sådan stabilitet kräver att förändringar rörande exempelvis skatter, arbetsrätt, stödsystem m.m. genomförs under bred politisk enighet för att säkerställa att förändringarna är långsiktigt hållbara. De förändringar som sker måste genomföras på ett sådant sätt att företagen ges en rimlig tid till anpassning. Förutom att skapa stabila spelregler bör staten se till att företagarna får ett rimligt ekonomiskt utbyte av sitt risktagande och sin verksamhet. Till en offensiv näringspolitik hör ett skattesystem som främjar förnyelse och tillväxt. Detta innebär bl.a. att lättnader i dubbelbeskattningen införs vad gäller onoterade aktiebolag. Vidare avser regeringen att återkomma med förslag om justeringar i beskattningen av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. En fortsatt översyn skall göras med syfte att åstadkomma ytterligare förenklingar. Regeringen kommer att i samband med budgetpropositionen föreslå ändring av bilförmånsreglerna. Innebörden av dessa åtgärder framgår närmare av avsnitt 4. Handel med småföretagsaktier m.m. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång på eget kapital och annan finansiering. Sålunda har exempelvis Industrifonden och fått utökade möjligheter att lämna riskfinansiering. Den statliga stiftelsen arbetar med att främja industriföretagens produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt. Fonden har ett kapital på , varav ca i likvida medel. beslutade att Industrifonden även skulle kunna arbeta med att förstärka företagens eget kapital, i form av t.ex. aktieteckning på minoritetsbasis (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Industrifonden har under hand redovisat ett förslag som i huvudsak innebär att fonden i första hand indirekt går in med ägarkapital i små och medelstora företag. Det kan organiseras så att Industrifonden blir delägare i regionala riskkapitalbolag, vilka dock behåller ett privat ägande med i regel . På så sätt kommer besluten att finansiera enskilda företag att fattas i regionerna, dvs. nära de företag som berörs, som Industrifonden kan samordna verksamheten i stort. Kunnandet och engagemanget hos privata intressenter kombineras med fondens kompetens och kapital. Regeringen vill för information anmäla att den beslutade riskkapitalverksamheten kan komma att organiseras helt eller delvis på ovannämnda sätt. Vidare har ett tidsbegränsat system med s.k. riskkapitalavdrag införts och en 6:e AP-fondsstyrelse inrättats med möjligheter att investera i småföretags- aktier. Ett flertal privata initiativ har också tagits när det gäller att förse småföretagen med förstärkt eget kapital, ofta i form av minoritetsandelar. Ett kvarstående problem när det gäller småföretagens riskkapital- försörjning är dock att det, vid sidan av OTC-marknaden vid , saknas s.k. exitmöjligheter, dvs. en möjlighet för investerarna att avveckla aktieinnehavet. I regel är aktier i småföretag illikvida i den meningen att de inte är lätta att sälja och köpa. Genom elektroniska eller fysiska marknadsplatser motverkas problemet. Marknadsplatsernas uppgift bör vara att utgöra mötesplats för kapital och företag där förmedling av nytt kapital kan komma till stånd, s.k. primärmarknad. Vidare bör marknadsplatserna möjliggöra handel med småföretagsaktier, s.k. sekundärmarknad. Sådana marknadsplatser bidrar dels till ett ökat utbud av riskkapital, dels riskspridning och avvecklingsmöjligheter för placerarna. Sammantaget bidrar åtgärderna till att öka kapitalet i de små och medelstora företagen och ökar därmed deras möjligheter att expandera. Det är angeläget att ytterligare förbättra riskkapitalförsörjningen för små och medelstora företag. Av den anledningen finns det skäl att närmare följa utvecklingen av nya marknadsformer för kontakt mellan företag och investerare. Därvid bör behovet av åtgärder för att underlätta genomförandet av olika projekt inom området ytterligare övervägas. Patent är avsett att vara ett effektivt immaterialrättsligt skydd. Skyddstiden skall bl.a. ge innehavaren av patentet möjlighet att täcka kostnaderna för den forskning och utveckling som lett fram till patentet. Utan ett fungerande skydd för att hävda patentet under dess livstid minskar intresset för utvecklingen av produkter och metoder. kan detta leda till en utarmning av industriproduktionen och minskad sysselsättning. En patentintrångsförsäkring är ett skydd som står till buds på kommersiell grund. Detta ger en patenthavare med små ekonomiska resurser en möjlighet att hävda sin rätt även vid utdragna och kostnadskrävande rättsprocesser. Redan existensen av en sådan försäkring förmodas verka avskräckande för den som tänker göra patentintrång. Inom Europeiska kommissionen undersöker man möjligheterna att etablera en patentintrångsförsäkring på europeisk nivå. Arbetet är i en förberedande fas. kommer att tillsammans med engagera sig starkt i denna fråga. En europeisk försäkring beräknas dock kunna bli verklighet först . Svenska patentinnehavare kan inte försäkra sig mot patentintrång. Regeringen har i prop. 1995/96:25 uttryckt sin avsikt att undersöka möjligheterna till en svensk patentintrångsförsäkring byggd på kommersiella grunder. Meningen är att en sådan försäkring skall vara en övergångslösning fram till det att en europeisk försäkring kommer till stånd. har haft två större möten med industri- och intresseorganisationer. Bl.a. dessa möten har visat att det finns ett starkt intresse av en försäkring mot patentintrång. Även patentinnehavarnas finansiärer torde vara intresserade. Regeringen kommer att ta nödvändiga beslut för att genomföra en sådan försäkring. Endast om det behövs ett statligt bolag för försäkringsskydd vid patentintrångsprocesser kommer regeringen att återkomma till .. En delegation för förenkling för småföretagen En allmän förutsättning för tillväxt i näringslivet är en effektiv konkurrens som främjar ett optimalt utnyttjande av tillgängliga resurser. Effektiv konkurrens medför ett omvandlingstryck som tvingar företagen att bl.a. arbeta effektivt, pressa priser och förbättra service. Den dynamik och utveckling som uppstår bidrar till att främja vår internationella konkurrensförmåga. krävs för att skapa ökad sysselsättning. För att konkurrenstrycket på den svenska marknaden skall hållas uppe krävs att hindren för nyetablering och de små företagens tillväxt begränsas så långt som möjligt. Att våga omsätta en idé - finansiera denna och starta eller vidareutveckla en redan befintlig rörelse - förutsätter risktagande och också visst mod. Tillbakahållande inslag kan sannolikt tillskrivas rent psykologiska faktorer, traditioner, grad av riskvillighet m.m. Andra faktorer är kända och mer direkt påverkbara. Många insatser initieras nu för att skapa sysselsättning. Det arbetet måste också åtföljas av åtgärder för att identifiera och rensa bort onödiga hinder för småföretagsetableringar och småföretagstillväxt. måste ansträngningarna fortsätta med att följa, utvärdera och utveckla genomförda förslag. Regeringen anser det angeläget att fortsätta dialogen med näringslivet om detta och avser därför att tillsätta en delegation för förenkling för småföretagen. Delegationen skall utifrån sina erfarenheter av tillträdes- och tillväxthinder söka förslag som kan stimulera till nyetableringar och till att små och medelstora företag skall kunna växa. Delegationens arbete bör syfta till att utgöra underlag för att fortlöpande ta fram konkreta åtgärder som kan förbättra det svenska företagsklimatet. Många regleringar innebär ofta en särskild belastning för entreprenörer och de små företagen. Olika särbestämmelser, myndighetsföreskrifter etc. utgör en samlad regelmassa som mindre företag inte har resurser att överblicka. Regleringar och de uppgiftslämnarkrav som ofta är förenade med dem kan också ofta lättare uppfyllas av de stora företagen. De kan således innebära en konkurrenssnedvridning i relation till mindre företag med dessas mindre behov av och mindre resurser till formella administrativa system. En central aspekt i delegationens arbete bör därför vara att bredda och intensifiera arbetet för regelreformering och avreglering. Arbetet i en sådan delegation bör ta sin utgångspunkt och ske i koordinering med dels arbetet enligt verksförordningens bestämmelser om konsekvensanalyser, dels arbetet med den systematiska granskning av företagsregler som genomförs i departementen. Detta metodiska arbete är också särskilt inriktat på att beakta de små och medelstora företagens situation. Översyn av reglerna inom tjänstesektorn Tjänstesektorn har alltid svarat för en betydande del av sysselsättningen. Även om industrisektorn bör kunna öka sin sysselsättning är det uppenbart att tjänstesektorn måste svara för en betydande del av den nödvändiga sysselsättningsökningen. De finansiella begränsningarna för en fortsatt expansion av den offentliga sektorn innebär att det i första hand måste vara den privata tjänstesektorn som expanderar. En avgörande förutsättning för en ökad sysselsättning i tjänstesektorn är delen stark industrisektor, dels en framgångsrik ekonomisk politik med förbättrade förutsättningar för företagande, och som ger hushållen ökade möjligheter att efterfråga tjänster. Rationaliseringarna inom industrisektorn höjer den genomsnittliga produktiviteten i samhället, och ger därmed också ökade reallöner. som detta leder till en ökad efterfrågan på många tjänster, t.ex. inom turism- och besöksnäringen, så blir tjänster dyrare i förhållande till varor. Ett uttryck för detta är t.ex. att omsättningen av enkla reparationstjänster har gått tillbaka kraftigt. Att hushållssektorns efterfrågan på enkla tjänster minskat kraftigt hänger också samman med de minskade löneskillnaderna, och med det ökade utbudet av teknisk utrustning och andra produkter som underlättar för hushållen att själva svara för dessa tjänster. De tydligaste exemplen på detta är tvätt, städnings- och serveringstjänster i hemmen och hemkörning av varor. Denna utveckling är ett led i en normal samhällsutveckling och har i huvudsak varit mycket positiv. Tjänstesektorn var i stort sett undantagen från mervärdesskatt , då underlaget för mervärdesskatten breddades som ett led i finansieringen av sänkta skatter på arbets- och näringsinkomster. Efter medlemskapet i EU medför de gemensamma mervärdeskattereglerna att utrymmet för lättnader i mervärdesskatten ytterligare begränsats. Tjänstesektorn svarar för huvuddelen av sysselsättningen. En växande del består av insatstjänster som efterfrågas av andra företag, inte minst inom jordbruks- och industrisektorerna. Sektorn är mycket diversifierad och innehåller såväl låglöneyrken som mer kvalificerade höglöneyrken. Att tjänstesektorn har en betydande potential för att skapa goda jobb framgår av rapporter som tyder på att de nya jobben inom den amerikanska tjänstesektorn har varit mer kvalificerade och välbetalda än vad man tidigare antagit. Olika typer av enkla tjänster har tidigare ofta fungerat som en introduktion till arbetsmarknaden för personer utan tidigare arbetslivserfarenhet. Den kraftigt minskade efterfrågan på sådana tjänster kan ha försämrat arbetsmarknadens funktionssätt och ökat belastningen på den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Ett av de motiv som anförts för lättnader eller andra stimulanser för tjänstesektorn är att minska det avsiktliga skatteundandragandet. Det är ett problem som i första hand måste angripas med effektivare kontrollåtgärder. Man kan dock inte bortse från att det avsiktliga skatteundandragandet skulle kunna minskas om det vore lite billigare att anställa eller att anlita entreprenörer. Ett annat argument som framförts i debatten är att skatter och andra lagregleringar är så krångliga att det i sig utgör ett hinder för att man skall betala skatt och arbetsgivaravift när man anställer eller anlitar någon. I den politiska debatten påstås ibland att den privata tjänstesektorn behöver skattelättnader eller andra stimulansåtgärder för att expandera. De senaste decenniernas starka expansion inom sektorn visar att detta synsätt är felaktigt. 90-talets svåra ekonomiska kris och massarbetslöshet ger dock skäl för att överväga vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att på kort sikt underlätta sektorns expansion. En rad sådana åtgärder har vidtagits tidigare. Den som uppmärksammats mest är de s.k. ROT-avdragen, som innebär en tillfällig skattelättnad för reparationer samt om- och tillbyggnader av fastigheter. med ROT-avdrag från års utgång fick totalt ca 310.000 fysiska personer och ca 17.000 juridiska personer skattereduktion. Det handlar i betydande utsträckning om arbete som fastighetsägaren annars skulle ha finansierat helt själv, som annars inte skulle ha utförts, eller som skulle ha utförts . är det troligt att en del av arbetena inte skulle ha upptagits till beskattning utan det incitament som ROT-avdraget gav. ROT-avdraget har kritiserats för att ensidigt ha inriktats på en manlig del av arbetsmarknaden. Orsaken till valet av bransch har varit att det går att skjuta upp eller tidigarelägga byggnadsarbeten, men knappast vård och omsorg. Det kan dock finnas anledning att överväga om och hur liknande tillfälliga stimulansåtgäder kan inriktas på andra verksamheter. Regeringen avser mot denna bakgrund att låta se över reglerna för anlitande av tjänster och analysera vilken roll privatpersoners köp av tjänster har för samhällsekonomin. I uppdraget kommer också att ligga att ge förslag till regeländringar som skulle stimulera utbud av och efterfrågan på tjänster. Upp- draget bör slutföras under innevarande år. Det finns även behov av en belysning av möjligheterna till administrativa förenklingar inom området. RSV bör därför i anslutning till den ovannämnda översynen analysera dessa aspekter och överväga om det går att införa ett standardiserat system för betalning för tjänster liknande det som tillämpas i . RSV bör även studera andra system för att stimulera sådana privata tjänster som i första hand vänder sig till enskilda och hushåll. RSV bör också redovisa vilka ansvarsförhållanden som gäller när en privatperson anställer eller anlitar en annan privatperson för att utföra ett arbete. RSV bör slutligen redovisa en bedömning av hur omfattande skatteundandragandet inom den privata tjänstesektorn är, samt vilka möjligheter det finns att minska detta. Resultatet bör redovisas under innevarande år. 5.3.3 En ny regional näringspolitik Det finns inte en gemensam formel för att främja näringslivets förnyelse och tillväxt. Förändrade villkor för tillväxt och sysselsättning ställer nu växande krav på helhetslösningar. Förutom de allmänna ekonomiska förutsättningarna är det samverkan mellan aktörer på internationell, nationell, regional och lokal nivå samt mellan en rad olika politikområden, som mer än tidigare bestämmer företagandets villkor och förutsättningarna för nya investeringar.