prop · GJ03204 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1995/96:204 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . 1 Lagen om krigsmateriel.................................... 3 2 Krigsmaterielinspektionen och Inspektionen förstrategiska produkter 4 3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport............. 4 4 för krigsmateriel exportfrågor och ........................................ 5 5 Det teknisk-vetenskapliga rådet............................ 6 6 Information om vapenexportpolitiken........................ 6 7 Krigsmaterielexporten .............................. 7 8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar............... 7 9 Truppminor................................................. 8 1 Allmän bakgrund........................................... 10 2 Beviljade utförseltillstånd............................... 10 3 Faktiska leveranser........................................ 12 4 Geografisk fördelning...................................... 15 5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m............. 19 6 Militärt inriktad utbildning............................... 19 7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt............. 19 8 De exporterande företagen.................................. 19 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................ 21 Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna. lämnar regeringen till en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. 1 Lagen om krigsmateriel Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda författningarna trädde i kraft och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar. I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på grundval av en genomgripande översyn av med krigsmaterielexporten sammanhörande frågor. biföll regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61). Den nya lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på tidigare praxis. Den nya lagen innehåller emellertid förenklingar, förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den samlade kontrollen över tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel. I propositionen 1995/96:31 föreslog regeringen att en ny myndighet skulle inrättas för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter, s.k. dual use-produkter. biföll regeringens förslag (bet. 1995/96:UU3, rskr. 1995/96:93). Den nya myndigheten, , , påbörjade sin verksamhet . ISP ersätter Krigsmaterielinspektionen, KMI, och har i uppgift att ansvara för utförselfrågor avseende såväl krigsmateriel som andra strategiskt känsliga produkter, s.k. dual use-produkter. Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan ISP:s tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd av ISP. Med utlandssamverkan förstås export eller annat tillhandahållande av krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätter, avtal med någon om att gemensamt med denne eller för hans räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel med någon i utlandet. Vid prövningar av frågor om ett utlandssamarbete kan medges skall försvarspolitiska behov av detta samarbete beaktas. Slutligen krävs regeringens tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och stridsammunition återfinns inom kategorin krigsmateriel för strid, medan icke förstörelsebringande materiel återfinns inom kategorin övrig krigsmateriel. Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna finns i krigsmaterielförordningen. 2 Krigsmaterielinspektionen och Inspektionen förstrategiska produkter Krigsmaterielinspektionen (KMI) och från () utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel. KMI inrättades och fanns inom . KMI var även regeringens beredningsorgan för ärenden som rörde export av krigsmateriel. Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas fr.o.m. av ISP. ISP har i sitt arbete nära samråd med exportkontroll, ESEK, politiska avdelning och Försvarsdepartementet. ESEK är fram till regeringens organ för beredning av frågor avseende krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter, s.k. dual use-produkter. Därefter i samband med en större omorganisation inom UD, övergår denna beredningsfunktion till UD:s enhet för europeisk integration. Förutom att fatta beslut i tillståndsärenden granskar ISP de underrättelser som tillverkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast ett anbud lämnas eller ett avtal ingås om export av eller annan utlandssamverkan om krigsmateriel. Företagen skall vidare till ISP kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall de krigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs. ISP har löpande kontakter med företagen i dessa frågor. 3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport Regeringens riktlinjer tillämpas på alla former av utlandssamverkan som regleras i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Såväl export som samarbete omfattas, liksom bl.a. synen på leveranser som har samband med tidigare utförsel. Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grund för tillståndsprövningen. En prövning sker dock av varje utförselärende för sig. Riktlinjerna understryker den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas till mänskliga rättighetskriteriet även i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Breddningen av krigsmaterielbegreppet åtföljdes, som har nämnts, av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka, med hänsyn till materielens karaktär av förstörelsebringande respektive icke förstörelsebringande, uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett samma riktlinjer som tidigare, dvs. att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya, oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel. Genom utvidgningen av krigsmaterielbegreppet synliggörs och redovisas legitim export som var oreglerad. Denna export blir nu också föremål för en politisk prövning. 4 för krigsmateriel-exportfrågor och Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt om möjligt överlägga med före avgörandet. Vissa utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andra enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring. beslutade därför på grundval av propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden ombildades till i samband med tillkomsten av ISP. Nämnden bestod av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och hade till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höll åtta sammanträden . sammanträder , som har tio ledamöter (varav en f.n. vakant), på kallelse av chefen för , krigsmaterielinspektören, som leder överläggningarna. Vid rådets sammanträden medverkar politiska avdelning med bedömningar av mottagarländer ur riktlinjesynpunkt samt Försvarsdepartementet med bedömningar avseende ärendenas försvarspolitiska betydelse. En representant för ESEK deltar också. Inspektören fattar efter rådets hörande beslut i de ärenden som behandlats. I de fall ett ärende har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt skall inspektionen dock överlämna ärendet till regeringens prövning. ges tillfälle att ta ställning till alla principiellt viktiga ärenden vid sina månatliga sammanträden. Vidare ges ledamöterna fullständig insyn i handläggningen av krigsmaterielexportärendena genom att samtliga utförselbeslut för export fortlöpande redovisas. Genom denna procedur säkerställs en parlamentarisk insyn i ISP:s arbete. Det ligger i sakens natur att enskilda ärenden som berör utrikes- och företagssekretess inte kan redovisas fullständigt öppet. Denna årliga rapport har emellertid tillkommit efter beslut av i syfte att ge en så öppen information som möjligt om krigsmaterielexporten. Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport är ett annat led i strävan att ge en så fullständig insyn som möjligt på detta område. ersätter inte i sådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med om. 5 Det teknisk-vetenskapliga rådet För att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör klassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt teknisk- vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över teknologins tillämpning på civila respektive militära områden. höll rådet fyra sammanträden samt ett samråd per korrespondens. Genom tillskapandet av ISP kommer det teknisk-vetenskapliga rådets arbetsområde att breddas till att även omfatta dual use-produkter. 6 Information om vapenexportpolitiken är till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vid statliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning och utförsel av krigsmateriel. redovisar gällande lagstiftning, regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden. ISP avser att utkomma med en reviderad upplaga av handboken. ISP har vidare för avsikt att hålla seminarier och informationsmöten om ISP:s verksamhet och arbetsområden . I en informationsskrift (vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4) behandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken, den svenska försvarsindustrin, riktlinjerna för utförsel av krigsmateriel samt det internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften har också getts ut på engelska, franska och tyska i syfte att främja kunskapen i andra länder om den svenska politiken på detta område. Regeringen har lämnat en skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses med en samlad information om krigsmaterielexporten, som underlag ges för en bredare allmän debatt. På grundval av redovisning från de krigsmaterielproducerande företagen har ISP utarbetat en redogörelse för (bilaga). Utförseln av krigsmateriel ökade eller från till . Den totala varuexporten steg . Exporten av krigsmateriel för strid minskade eller från till . För övrig krigsmateriel noterades en uppgång i exporten motsvarande en ökning från till . Räknat i fasta priser steg exporten jämfört med . För krigsmateriel för strid och för övrig krigsmateriel var motsvarande tal en minskning med 17,2 resp. en ökning . En enskild utförsel till svarade för av krigsmaterielexporten. Ur ett globalt perspektiv motsvarade den svenska utförseln av krigsmateriel av den totala utrikeshandeln med krigsmateriel . Regeringen har beviljat utförseltillstånd för försäljning av krigsmateriel till ett värde av , varav avser krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Flera av tillstånden avser leveranser . Värdet av beviljade tillstånd ökade jämfört med , vilket i huvudsak förklaras av ett par större beställningar från resp. . För krigsmateriel för strid uppgick ökningen till och för övrig krigsmateriel till jämfört med . Räknat i fasta priser ökade värdet av beviljade tillstånd . För krigsmateriel för strid steg motsvarande värde , medan för övrig krigsmateriel noterades en uppgång . 8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar generalförsamling antog en resolution som anmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapen redovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen. Enligt vissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan, attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter. Genom redovisningen torde öppenheten i fråga om internationella vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. I samråd med försvarets myndigheter och ISP sammanställer ESEK aktuella uppgifter som i enlighet med den ovannämnda resolutionen överlämnas till FN. För tredje år, 1994, hade 93 av FN:s 185 medlemsländer (jämte observatörslandet ) lämnat uppgifter om sin export och import av de sju kategorierna tyngre vapen. deltar endast i obetydlig omfattning i världshandeln med aktuella tyngre vapensystem. rapporterade import från av 232 splitterskyddade trupptransportfordon. Någon svensk export av materiel inom de nämnda sju kategorierna förekom ej . verkar på olika sätt för ökad rapportering till och för större öppenhet om vapentransfereringar. I Organisationens för säkerhet och samarbete i () säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enats om att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att lämna uppgifter till registret. Samråd om rapporteringen till sker med övriga medlemmar av EU. I en skrivelse till FN:s generalsekreterare har EU uppmanat övriga FN-medlemmar att lämna uppgifter även om innehav och egen produktion av den krigsmateriel som omfattas av registret i syfte att göra detta mera användbart. FN planerar en översyn av registret . Som ett led i strävan efter ökad öppenhet på detta område har regeringens redogörelse till över krigsmaterielexporten överlämnats till FN i engelsk översättning. Få andra länder torde redovisa sin vapenexport med motsvarande öppenhet och detaljeringsgrad. har innehaft ordförandeposten i översynskonferensen och avseende vapenkonvention, vars huvudsyfte varit att revidera landmineprotokollet. Redan vid det förberedande mötet föreslog att i detta protokoll införa totalförbud för truppminor (antipersonella landminor). , som avslutades , lyckades uppnå en rad förbud och begränsningar av minor överlag men inte ett totalförbud för truppminor, som eftersträvats av flera länder. I det reviderade landmineprotokollet införs även vissa begränsningar avseende export och överföring av landminor. Således förbjuds konventionsstaterna att överföra truppminor vars användning blivit förbjuden i protokollet, huvudsakligen icke-detekterbara truppminor samt icke-självförstörande truppminor. Vidare förbjuds varje överföring av minor till en mottagare som inte är en stat. Slutligen åtar sig konventionsstaterna återhållsamhet i handeln med minor, varvid bl.a. krävs att mottagande land, som icke är konventionsstat, måste åtaga sig att följa dess bestämmelser. har inte exporterat några truppminor . Den sista utförseln skedde till ett annat västeuropeiskt land. I har varit medförslagsställare till en resolution i vilken bl.a. vissa staters ensidiga moratorier för export av antipersonella landminor välkomnades, och övriga stater uppmanades att deklarera sådana moratorier. Krigsmaterielinspektionen (KMI) och från () följer kontinuerligt marknadsföringen och exporten av krigsmateriel från . De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - omkring 190 företag, varav ca 35 är aktiva - är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. Dessa redovisningar, tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt, analyseras och bearbetas inom ISP. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Antalet inkomna utförselärenden har varierat . Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för demonstration eller för prov. , som var under vilket den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkom inledningsvis ett betydande antal ansökningar om utförseltillstånd för försäljning avseende övrig krigsmateriel vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avsåg leveranser under flera kalenderår. Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt inte var av större vikt prövade emellertid det statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel frågan om tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget motsvarar av det totala värdet av givna tillstånd. Beviljade utförseltillstånd för försäljning jämte antalet regeringsbeslut och dessas andel av det sammanlagda värdet av givna tillstånd År Värde Härav regeringsbeslut mkr i löpande priser mkr % av värdet Antal 1988 6 405 6 333 99 380 1989 7 247 7 100 98 312 1990 2 980 2 912 98 328 1991 2 559 2 511 98 350 1992 3 360 3 287 98 241 1993 6 105 5 916 97 368 1994 4 589 4 415 96 260 1995 8 083 7 935 98 401 Av tabell 2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd beräknat i fasta priser. Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priser och prisnivå1 jämte den procentuella volymändringen År Värde i löpande Värde i fasta Ändring i fasta priser priser priser i % jäm-mkrmkrfört med före- gående år 1988 6 405 1 366 + 14 1989 7 247 1 455 + 6 1990 2 980 578 - 60 1991 2 559 478 - 17 1992 3 360 628 + 31 Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK 1993 6 1051 942 4 162 1 - - - 1994 4 5892 072 2 517 749 338 411 -27 + 3 -41 1995 8 0833 248 4 835 1 279 514 765 +71 +52 +86 (+76,)(+56,)(+92,) 1Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukter använts. ISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad materiel som redovisas av exportföretagen. Tabell 3 visar värdet av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport. utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av och övrig krigsmateriel för , dvs. Jämfört med ökade exporten av krigsmateriel . För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande tal till -14,och för övrig krigsmateriel till +18,. Räknat i fasta priser ökade den totala exporten av krigsmateriel med 1,. Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser och prisnivå2, m.m. År Krigsmaterielexport totala varuexport löpande andel av fasta ändring (löp.priser) priser varuexp. priser i fasta priser mkr mkr % mkr % 1986 265 100 3 243 1,22 746 +46,0 1987 281 433 4 427 1,57 981 +31,5 1988 304 782 6 155 2,02 1 313 +34,0 1989 332 580 6 005 1,81 1 206 - 8,1 1990 339 850 3 327 0,98 645 -46,5 1991 332 779 2 705 0,81 505 -21,7 1992 326 031 2 753 0,84 514 + 1,8 Summa KS ÖK 1993 388 290 2 863 1 216 1 647 0.74 483 - 1994 471 6023 3 181 1 347 1 834 0,68 519 + 7,5 1995 564 3304 3 313 1 148 2 165 0,59 524 + 1,0 (+4,) (-14,)(+18,) 2Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukter använts. 3Uppgiften om totala varuexport har i årets sammanställning korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1994/95:183 1994. Korrigeringen innebär ingen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav. 4Preliminär uppgift 1995. Krigsmaterielexporten utgjorde 0,av totala varuexport. Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid utgjorde 0,och för övrig krigsmateriel 0,. Denna andel sjönk till 0,, varav drygt 0,utgjorde krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens leveransdeklarationer till ISP, är den enda som direkt anknyter till krigsmateriellagstiftningen. I den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till , särskiljs inte krigsmateriel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade områden. Förändringar från till ett annat ger inte underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid , med en mindre uppgång . En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att tillstånd i några fall ej utnyttjas helt. Den ökning av beviljade utförseltillstånd som registrerades torde i linje med detta förhållande återspeglas i kommande års utförselstatistik. **FOOTNOTES** Värdet av svensk krigsmaterielexport i 1994-1995 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden 1994 1995 Krigsmateriel för strid KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0 KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 61 80 KS3 Ammunition 129 65 KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 382 172 KS5 Eldledningsutrustning 119 113 KS6 ABC-stridsmedel 0 0 KS7 Krut och sprängämnen 76 78 KS8 Krigsfartyg 581 580 KS9 Stridsflygplan 0 0 KS10 60 KS11 Riktade energivapen 0 0 SUMMA 1 347 1 148 ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 1 2 ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 69 97 ÖK23 Övningsammunition m.m. 157 237 ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 52 30 ÖK25 Spanings- och mätutrustning m.m 680 658 ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 8 2 ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 1 0 ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 27 146 ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 151 133 ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 328 161 ÖK31 Riktade energivapen 0 0 ÖK32 Fortifikationer 0 0 ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 33 146 ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 5 0 ÖK35 Övningsmateriel 245 541 ÖK36 Tillverkningsutrustning 69 11 ÖK37 Programvara 7 2 SUMMA 1 834 2 165 Den i föregående tabell redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning på dels skilda regioner, dels skilda länder. Den regionala sammanställningen ger vid handen att och övriga andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en minskande tendens. Medan denna andel uppgick till hade den gått ned till och till . hade andel ökat från år och till . andel gick upp från . Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet Tot KS ÖK Tot KS ÖK Tot KS ÖK 35 34 36 18 10 24 15 14 15 Övriga 31 44 21 24 23 25 21 16 24 0 0 0 0 0 0 0 1 1 9 6 11 13 13 12 22 7 30 1 3 0 1 1 1 1 2 0 och 9 12 7 6 2 9 4 5 4 14 0 24 38 51 28 36 55 26 0 0 1 1 1 1 0 1 0 Antal länder 44 46 45 I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 6 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit under något av . omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 45 länder. Till 15 av dessa understeg exportvärdet . Tillstånd har vidare meddelats utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 21 länder, nämligen: Förenta Stater, , , , , , , , , , , , , , , , , , , och .