prop · GJ03146 · 1996-01-01 00:00:00 — Vissa frågor om personlig assistans Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås åtgärder som syftar till att uppnå en bättre kost- nadskontroll och vissa besparingar inom statlig assistansersättning. Huvuddelen av förslagen avser vissa förtydliganden i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt i lagen (1993:389) om assistansersättning. Förslagen innebär inte någon förändring av de grundläggande principerna för personlig assistans. Förslagen bedöms innebära att den årliga kostnaden för statlig assistansersättning minskas med . 1 Förslag till riksdagsbeslut........................3 2 Lagtext............................................3 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.......3 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning............................6 3 Ärendet och dess beredning.........................8 4 Utgångspunkter för förslagen.......................9 5 Tidsram för beslut om assistansersättning.........10 6 Vissa avgränsningsfrågor m.m......................12 6.1 Definition av personlig assistans.............12 6.2 Avgränsning mot viss verksamhet......14 6.3 Barns rätt till personlig assistans...........16 6.4 kontroll...................17 7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser..........17 8 Uppföljning och ekonomiska effekter...............18 8.1 Uppföljning...................................18 8.2 Ekonomiska effekter...........................19 9 Författningskommentar.............................20 9.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade......20 9.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning...........................20 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......................................29 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 2. lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning. Regeringen har följande förslag till lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade dels att 9 § skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 9 a och 9 b §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse....................Föreslagen lydelse 9 §1 Insatserna för särskilt stöd och service är 1. rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder, 2. biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av ekonomiskt stöd inte täcks av assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning, 3. ledsagarservice, 4. biträde av kontaktperson, 5. avlösarservice i hemmet, 6. korttidsvistelse utanför det egna hemmet, 7. korttidstillsyn för skolungdom utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov, 8. boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet, 9. bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna, 10. daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- Insatser enligt första stycket 2 avser inte tid efter det att den insatsberättigade har fyllt . **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse 1994:1701. ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Som kostnad för personlig assistans enligt första stycket 2 anses inte i något fall ersättning som den enskilde själv lämnar 1. till någon som han lever i hushållsgemenskap med, eller 2. till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2 - 4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i hus- ligt arbete. I insatserna enligt första stycket 5 - 8 och 10 samt i insatsen bostad med särskild service för vuxna ingår också omvårdnad. I insatserna bostad med särskild service för barn och ungdomar samt bostad med särskild service för vuxna ingår också fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter. 9 a § ------------------------------------------------------- Med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av funktionshinder behöver praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig eller att kommunicera med andra (grundläggande behov). Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Som kostnad för personlig assistans enligt 9 § 2 anses inte i något fall ersättning som den enskilde själv lämnar 1. till någon som han eller hon lever i hushållsgemenskap med, eller 2. till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2 - 4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. ------------------------------------------------------- Insatser enligt 9 § 2 avser inte tid efter det att den insatsberättigade har fyllt . Nuvarande lydelse....................Föreslagen lydelse 9 b § ------------------------------------------------------- I insatserna enligt 9 § 5 - 8 och 10 samt i insatsen bostad med särskild service för vuxna ingår också omvårdnad. I in- satserna bostad med särskild service för barn och ungdomar samt bostad med särskild service för vuxna ingår också fri- tidsverksamhet och kulturella aktiviteter. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning Härigenom föreskrivs att 3, 4, 6 och 16 §§ lagen (1993:389) om assis- tansersättning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse....................Föreslagen lydelse 3 § ------------------------------------------------------- Den som omfattas av 1 § Den som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och lagen (1993:387) om stöd service till vissa och service till vissa funktionshindrade har, utom funktionshindrade har, i fall som anges i 4 §, rätt utom i fall som anges i 4 att få assistansersättning §, rätt att för sin dagliga enligt denna lag om han livsföring få assistans- ersättning enligt denna lag - inte har fyllt , om han eller hon och - inte har fyllt , - har behov av personlig och assistans för sin dagliga - har behov av livsföring under i personlig assistans för genomsnitt sina grundläggande behov . under i genomsnitt mer än Personlig assistans har . i denna lag samma betydelse Personlig assistans har som i 9 § första stycket 2 i denna lag samma lagen (1993:387) om stöd och betydelse som i 9 a § lagen service till vissa (1993:387) om stöd och ser- funktionshindrade. vice till vissa funktions- hindrade. Vid bedömning av behov av personlig assistans för barn som inte fyllt skall särskilt beaktas vad som faller inom ramen för det ansvar för barnets personliga förhållanden som åvilar barnets vårdnads- 4 § ------------------------------------------------------- Assistansersättning lämnas Assistansersättning inte för tid då den lämnas inte för tid då den funktionshindrade funktionshindrade 1. vårdas på en 1. vårdas på en institution som tillhör institution som tillhör staten, en kommun eller ett staten, en kommun eller landsting, ett landsting, 2. vårdas på en 2. vårdas på en institution som drivs med institution som drivs med bidrag från staten, en bidrag från staten, en kommun eller ett landsting, kommun eller ett eller landsting, 3. bor i en gruppbostad. 3. bor i en gruppbostad, 4. vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt 9 § 10 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. ------------------------------------------------------- Om särskilda skäl föreligger, kan assistansersättning lämnas även för tid då den funktionshindrade vårdas på sjukhus eller deltar i verksamhet enligt första stycket 4. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Assistansersättning lämnas inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 6 §1 ------------------------------------------------------- Assistansersättning skall Assistansersättning beviljas för ett visst antal skall beviljas för ett timmar , månad visst antal timmar per eller , dock längstvecka, månad eller längre , då den enskilde har tid, dock längst tre behov av personlig månader, då den enskilde har assistans för sin dagliga behov av personlig assis- livsföring (beviljade tans för sin dagliga assistanstimmar). livsföring (beviljade assistanstimmar). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om beräkning av assistansersättningen. 16 § skall besluta om återbetalning av assistansersättning, om den som erhållit ersättning eller hans ställföreträdare genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt har förorsakat att ersättning har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och den som erhållit ersättning eller hans ställföreträdare skäligen borde ha insett detta. Om det finns särskilda skäl får efterge kravet på återbetalning helt eller ------------------------------------------------------- Vid en senare Vid en senare utbetalning till någon som utbetalning till någon som skall betala tillbaka skall betala tillbaka ersättning enligt första ersättning enligt första stycket får kassan hålla innestycket får ett skäligt belopp i hålla inne ett skäligt avräkning på vad som har läm-belopp i avräkning på vad nats för mycket. som har lämnats för mycket. Denna lag träder i kraft . Beslut om assistansersättning som fattats före får, trots vad som sägs i 7 §, omprövas av utan att förflutit sedan frågan om rätt till ersättning senast prövades. **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse 1993:1342. 3 Ärendet och dess beredning Stödformen statlig assistansersättning infördes . Assis- tansersättningen är avsedd att täcka kostnader för personlig assistans för svårt funktionshindrade personer som har behov av ett sådant stöd under i genomsnitt mer än . Regeringen konstaterade i budgetpropositionen för /96 (prop. 1994/95:100 bil. 6) att kostnaderna för statlig assistansersättning skulle komma att bli väsentligt högre än vad som beräknades när reformen genomfördes. Skälet för detta angavs främst vara att det genomsnittliga antalet beviljade assistanstimmar väsentligt skulle komma att överstiga det beräknade. Mot bakgrund av kostnadsutvecklingen för statlig assistansersättning beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om finansieringen av och regelsystemet för stödformen. Utredarens huvuduppgift var att lämna förslag till åtgärder som leder till att den nuvarande kostnadsutvecklingen bryts och att en förbättrad kostnadskontroll uppnås. Enligt direktiven skulle utredaren i sina förslag ha som utgångspunkt att den årliga kostnaden för staten för assistansersättning inte får överstiga beräknat penningvärde. I direktiven framhölls att det statliga finansiella utrymmet för assistansersättning, till följd av vissa omprioriteringar, därigenom utökats med i förhållande till vad som budgeterades när reformen trädde i kraft. I förhållande till den årliga faktiska kostnaden innebar ramen en neddragning med ca . Utredningen, som antog namnet , avlämnade betänkandet Kostnader för den statliga assistansersättningen (SOU 1995:126). I betänkandet redovisas ett antal alternativa möjligheter till besparingar. En sammanfattning finns i bilaga. I denna proposition lämnar regeringen förslag till vissa åtgärder som syftar till att uppnå en bättre kostnadskontroll och vissa besparingar inom statlig assistansersättning. Med anledning av att de nu föreslagna förändringarna i stödformen främst handlar om förtydliganden i regelsy-stemet utan att några större ingrepp görs, har regeringen inte funnit det nödvändigt att remissbehandla betänkandet. Regeringen har också ansett det angeläget att påskynda arbetet med en proposition i ärendet med hänsyn till den oro som frågan har skapat hos personer som erhåller assistansersättning. Synpunkter på betänkandet och i frågan i övrigt har inhämtats på annat sätt, bl.a. genom överläggningar med företrädare för , handikapporganisationerna och kooperativ som tillhandahåller personlig assistans. Under propositionsarbetet har det dessutom varit nära kontakter med . Som underlag för propositionen har också legat - en granskning av den statliga assis- tansersättningen till funktionshindrade (RRV 1995:57). 4 Utgångspunkter för förslagen Med anledning av propositionen om stöd och service till vissa funktionshindrade (prop. 1992/93:159) beslutade om förbättrade stöd- och serviceinsatser för personer med funktionshinder (bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). beslut innebar bl.a. att en särskild rättighetslag för svårt funktionshindrade personer infördes , lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Genom lagen har bl.a. personer med utvecklingsstörning och personer med andra stora och varaktiga funktionshinder fått rätt till stöd- och serviceinsatser av olika slag. En av insatserna enligt LSS är personlig assistans eller ekonomiskt stöd till sådan assistans (för stödbehov assistans ). infördes också statlig assistansersättning. Assistansersättning kan lämnas till personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Assistansersättningen är avsedd att täcka kostnader för personlig assistans och lämnas till personer som har behov av personlig assistans under i genomsnitt mer än . Rätten till assistansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning, , och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. För /96 har under anslaget Kostnader för statlig assis- tansersättning anvisats 5 . har 3 beräknats. Som redan nämnts framhöll regeringen i direktiven till att den årliga kostnaden för assistansersättning inte får överstiga . Utredaren gavs i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska den årliga kostnaden för ersättningen med . De förslag som regeringen lägger fram i det följande beräknas sammantaget innebära att kostnaderna för statlig assistansersättning reduceras med . Skälet för att det i denna proposition föreslås ett lägre sparbelopp är att regeringen bedömer att större ingrepp i systemet skulle riskera att allvarligt urholka assistansreformen. Inte minst har visat att besparingar i storleksordningen skulle leda till att viktiga syften med assistansersättningen skulle äventyras. Regeringen bedömer dock att de förslag som läggs i det följande kan genomföras utan att grunddragen i stödformen förändras. Vidare har det visat sig att antalet faktiskt utnyttjade assistanstimmar i inte oväsentlig utsträckning understiger antalet beviljade assistanstimmar. Med andra ord har funktionshindrade personer som erhållit personlig assistans inte till fullo förbrukat dessa timmar. har på uppdrag av jämfört beviljade och utnyttjade assistanstimmar i de ärenden där slutavräkning skett och funnit att i genomsnitt av de beviljade timmarna inte utnyttjats. Enligt vad framhåller är det oklart i vilken mån detta kommer att gälla även . Som utredningen påpekar kan det faktum att beviljade timmar inte utnyttjas i vissa fall bero på inledande praktiska problem att organisera assistansen. Det är svårt att med säkerhet bedöma i vilken grad beviljade assistanstimmar inte förbrukas. Enligt regeringens uppfattning är det dock rimligt att anta att en inte obetydlig andel av de beviljade timmarna - även i ett något längre tidsperspektiv - inte kommer att förbrukas. Vi noterar i sammanhanget att den studie som gjorts av ändå omfattar perioden fram , dvs. räknat från reformens ikraftträdande. I förhållande till vad som i årets budgetproposition anvisats statlig assistansersättning skulle , beräknat , utgöra ca . Om graden icke förbrukade timmar i stället visar sig ligga på skulle detta motsvara ca . Ett problem i sammanhanget är den nuvarande bestämmelsen i 6 § om formerna för beslut om assistansersättning. Enligt denna skall assistansersättning beviljas med ett visst antal timmar , månad eller , dock högst . Innebörden av bestämmelsen är att en person som beviljats assistansersättning kan spara assistanstimmar under . Denna möjlighet att under en så spara timmar medför att det är svårt att få en tillfredsställande kontroll över kostnadsutvecklingen för ersättningen. Som nämnts syftar det förslag som läggs fram främst till att åstadkomma förtydliganden i den aktuella lagstiftningen (LSS och ), utan att de grundläggande principerna för personlig assistans förändras. Personlig assistans kommer även fortsättningsvis att vara en lagstadgad rättighet för svårt funktionshindrade personer med behov av insatsen. Svårt funktionshindrade personer skall även kunna få sina behov av assistans tillgodosedda genom assistansersättning. Ett av assistansreformens allra viktigaste syften var att stärka funktions- hindrade personers möjligheter till självbestämmande, oberoende och valfrihet. Inte heller på denna punkt innebär förslagen i propositionen någon förändring. 5 Tidsram för beslut om assistansersättning ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Assistansersättning skall beviljas| |för ett visst antal timmar , månad eller längre| |tidsenhet, dock längst . : Utredningen har ej berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Omfattningen av en funktionshindrad persons behov av personlig assistans i den dagliga livsföringen varierar mellan veckor och månader. För att assistanstimmar skall kunna utjämnas av den funktionshindrade personen genom ett något lägre uttag av timmar den ena månaden resp. ett högre uttag en annan månad, har i 6 § föreskrivits att assistansersättning skall beviljas för ett visst antal timmar , månad eller längre tidsenhet, dock längst , då den enskilde har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring (beviljade assistanstimmar). Den enskilde kan således under någon månad konsumera fler assistanstimmar än det genomsnittliga antalet beviljade assistanstimmar, om ett lägre utnyttjande sker . För hela den i beslutet om assistansersättning bestämda tidsenheten får dock inte tas ut fler timmar än som angetts i beslutet. () har enligt 8 § förordningen (1993:1091) om assistansersättning bemyndigats att meddela föreskrifter om bl.a. avräkningsförfarandet. Enligt verkets föreskrifter skall, om antalet utförda assistanstimmar under en månad avviker från antalet beviljade timmar, avräkning ske med det belopp som motsvarar kostnaden för det antal timmar som avviker . Detta innebär att det kan uppkomma ett betydande sparande av timmar. Antalet beviljade assistanstimmar per enskild funktionshindrad är, som tidigare nämnts, inte liktydigt med antalet utnyttjade timmar. Det är svårt att med säkerhet bedöma i vilken grad beviljade assistanstimmar inte förbrukas. RFV har emellertid på uppdrag jämfört beviljade och utnyttjade assistanstimmar i de ärenden där slutavräkning har skett och funnit att i genomsnitt av de beviljade timmarna dittills inte utnyttjats. I förhållande till vad som i årets budgetproposition anvisats den statliga assistansersättningen skulle ej förbrukade timmar, innebära en lägre kostnad om ca . Om graden ej förbrukade timmar i stället visar sig ligga på skulle detta motsvara ca . Regeringen finner det angeläget att variationer i behovet av assistans i den dagliga livsföringen mellan veckor och månader skall kunna utjämnas över tiden av den funktionshindrade personen. Assistansersättning skall ges för hjälpbehov som den enskilde har i den dagliga livsföringen. 1992/93:159 menas här förutsägbara, kontinuerliga eller ofta återkommande aktiviteter av vardagligt slag (s. 195). Med beaktande av detta bör behovet av personlig assistans rimligen inte variera så mycket mellan månaderna. Vidare innebär nuva- rande möjlighet att under en så som upp till kunna spara assistanstimmar att det är svårt att upprätthålla en tillfredsställande kontroll över assistansersättningens kostnadsutveckling. Med syfte att uppnå en bättre kostnadskontroll i systemet föreslås att avräkningsperioden för assistansersättning begränsas . 6 Vissa avgränsningsfrågor m.m. 6.1 Definition av personlig assistans ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: LSS kompletteras med en be-| |stämmelse som klargör innebörden av insatsen personlig| |assistans. Med personlig assistans avses ett| |personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal| |personer åt den som på grund av funktionshinder behöver| |praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, att| |klä av och klä på sig eller att kommunicera med andra| |(de s.k. grundläggande behoven). | | Den som har behov av sådan praktisk hjälp har även rätt| |till insatsen personlig assistans för andra personliga| |behov i sin livsföring om behoven inte tillgodoses på| |annat sätt. | | För att assistansersättning enligt skall lämnas| |fordras att de grundläggande behoven uppgår till i ge-| |nomsnitt mer än . : Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Som vägledning för att bedöma om en funktionshindrad person tillhör personkretsen för assistansersättning anges i prop. 1992/93:159 att avgörande bör vara att den enskilde behöver personlig hjälp för att klara sin hygien, måltider, för att klä sig eller klä av sig eller för att kommunicera med andra. Avsikten bör emellertid vara att assistansen därutöver också skall ges i andra situationer där den enskilde behöver kvalificerad hjälp och som ingår i det dagliga livet (s. 64). När det gäller att bedöma om den enskilde tillhör personkretsen för assistansersättning, dvs. har ett assistansbehov som i genomsnitt överstiger , anför att det finns två möjliga tolkningar av lag och förarbeten. Med stöd av synsättet att det är de grundläggande behoven (praktisk hjälp med sin personliga hygien, att klä av och klä på sig, att äta eller att kommunicera med andra) som skall uppgå till i genomsnitt mer än , kan i ett andra steg prövas behov av ytterligare assistans i andra situationer. En annan möjlig tolkning av kravet för rätt till assistansersättning är att den enskildes samlade behov av personlig assistans, såväl för de grundläggande behoven som i andra situationer där kvalificerad hjälp behövs, skall uppgå till i genomsnitt mer än . De flesta allmänna försäkringskassor bedömer rätten till assistans-ersättning med stöd av det förstnämnda synsättet. RRV anger i sin revisionsrapport att kammarrätterna i sina utslag tillämpat båda dessa tolkningsmöjligheter. föreligger inte och därmed inte heller någon enhetlig rättspraxis. RRV konstaterar även att tillämpningen av inte är enhetlig. Enligt lagstiftningen skall bedömningen av assistansersättningen anpassas såväl till den funktionshindrade personens behov av hjälp och stöd som till dennes livssituation. Skilda allmänna försäkringskassor bedömer dock likartade assistansersättningsärenden på olika sätt. I de kammarrättsutslag som RRV har gått igenom har en frågeställning uppkommit som hänger samman med under vilka förutsättningar personlig assistans kan beviljas. har gällt fall där den sökande behövt hjälp med att bli motiverad eller aktiverad. Utmärkande för dessa fall är främst att den enskilde helt eller i stor utsträckning själv klarar av att på egen hand sköta sina personliga behov.