prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisar regeringen förslag till mål för en övergripande nationell IT-strategi som pekar ut fortsatta väg in i informations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnar förslag till prioriterade statliga uppgifter - rättsordningen, utbildningen och samhällets informations- försörjning - samt redovisar ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Propositionen är en del i regeringens arbete med att främja tillväxt och sysselsättning. Regeringen vill därutöver värna grundläggande samhällsmål som demokrati och rättvisa genom målsättningen att alla medborgare skall kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 6 2 Bakgrund................................................... 7 3 Pågående arbete på IT-området.............................. 11 3.1 ............................................. 11 3.2 EU:s arbete och G7-ländernas initiativ.............. 12 3.3 Nationella initiativ i några andra länder........... 12 4 Nationell IT-strategi ..................................... 13 4.1 Målen för en nationell IT-strategi.................. 13 4.2 En nationell IT-strategi............................ 15 4.3 Prioriterade statliga uppgifter..................... 17 5 Handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av IT 21 5.1 Rättsordningen...................................... 22 5.1.1 Rättsligt observatorium....................... 23 5.1.2 Prioritering och tidsplan för pågående arbete. 23 5.2 Utbildning för och i kunskapssamhället.............. 26 5.2.1 Skolan........................................ 26 5.2.2 Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och folkbildning.............................. 32 5.2.3 Högre utbildning och forskning................ 34 5.2.4 Distansutbildning............................. 38 5.2.5 Bibliotekens roll i kunskapssamhället........ 38 5.3 Samhällets informationsförsörjning.................. 39 5.3.1 Mot en sammanhållen informations- infrastruktur................................. 39 5.3.2 Kommunikationerna i ett IT-perspektiv......... 40 5.3.3 Översyn av telelagen m.m...................... 42 5.3.4 Utvecklingen av samhällets grunddatabaser..... 45 5.3.5 Säkerhet och sårbarhet........................ 51 5.3.6 Internationell samverkan...................... 52 5.4 Övriga insatsområden................................ 54 5.4.1 Näringspolitiken.............................. 54 5.4.2 Kulturpolitiken.............................. 62 5.4.3 Den offentliga förvaltningens IT-användning... 65 5.4.4 Hälso- och sjukvård........................... 74 5.4.5 Funktionshindrade och äldre................... 77 5.4.6 Miljöpolitiken................................ 80 5.4.7 Transportområdet.............................. 84 5.4.8 Energiområdet................................. 90 5.4.9 Statistikförsörjningen på IT-området.......... 92 5.4.10 Ekonomiska konsekvenser mm................... 93 Bilaga 1 Informations- och kommunikationsteknik i - ett faktaunderlag................................. 95 Bilaga 2 Ordlista............................................132 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .....138 Det svenska samhället befinner sig i omvandling. Vi är på väg in i informations- och kunskapssamhället. Det ligger en stor utmaning i att fånga det nya samhällets möjligheter utan att ge avkall på grundläggande samhällsmål som demokrati och rättvisa. Vi har alla möjlighet att bli delägare i kunskap, datorkraft och information samt att ta ansvar för och delta i det nya samhällets utformning. Redskapet i informations- och kunskapssamhället är informationstekniken, IT. Med IT kan produkter och tjänster lättare individanpassas, de centraliserade produktionsplatserna ersättas av decentraliserade, individanpassade arbetsplatser och dyrbar informationshantering ersättas av kostnadseffektiv, maskinell informationsbehandling. Hierarkiska maktstrukturer kan lättare ersättas av decentaliserade organisationer. Omvandlingen sker dock inte utan smärta. Industrins pågående rationaliseringar gör att färre kan producera mer. Tillväxten och sysselsättningen i informations- och kunskapssamhället måste skapas på nya villkor. Avgörande blir vår förmåga att förädla information och kunskap till konkurrenskraftiga varor och tjänster och att använda den nya tekniken för att förädla traditionell produktion. IT-utvecklingen och det avancerade informations- och kunskapssamhället innebär enastående möjligheter för . En utbredd och effektiv användning av IT inom både näringsliv och offentlig sektor ökar konkurrenskraft. Med den nya tekniken minskar de fysiska avstånden i betydelse och olika regioner kan få mer likartade förutsättningar. Demokratin kan fördjupas. kommer också närmare övriga världen. I IT-utvecklingen finns löften om nya arbetstillfällen, nya sätt att organisera verksamheter och tillhandahålla samhällsservice samt nya redskap för att utveckla välfärden. Här finns förhoppningar om ökad livskvalitet för den enskilda människan med möjlighet att arbeta friare och rum. Här finns möjligheter att med hjälp av IT stärka medborgarnas ställning, utveckla demokratin och underlätta insynen i det offentligas förehavanden. I all förändring ligger möjligheter men också hot och risker. IT förutspås ibland få en användning som mer utarmar än berikar människors liv - förlorade arbetstillfällen, en omvärld som blir alltmer oöverskådlig och ett växande, osorterat informationsflöde som hotar att ge upphov till främlingskap och vilsenhet snarare än gemenskap, kunskap och överblick. Här finns framför allt farhågor för nya och ökade klyftor i samhället mellan dem som har och dem som inte har kunskap om och tillgång till teknik och information. Detta är risker som måste tas på allvar. Användningen av IT domineras av män. Detta är en effekt av, och bidrar till att upprätthålla, en könsuppdelad arbetsmarknad. Att IT i stället görs till allas angelägenhet är till nytta inte bara för jämställdheten mellan kvinnor och män utan också för ekonomi och välfärd. I propositionen lämnar regeringen förslag till en övergripande IT- strategi i syfte att rikta nationens samlade krafter mot informations- kunskapssamhällets krav och behov. Staten, liksom kommunerna, landstingen, näringslivet och arbetsmarknadens parter måste alla bidra till att IT får ett brett genomslag i . Innehållet i strategin skall ytterst bestämmas av gemensamt formulerade mål som demokrati och rättvisa och främja tillväxt och sysselsättning. Staten måste också delta i internationella organ för att bevaka intressen på IT-området och ta initiativ för att påverka den pågående samhällsförändringen på områden där den nationella beslutsrätten inte längre räcker till. I många länders IT-strategier är det högt prioriterat att skapa en öppen marknad för telekommunikationstjänster samt att bygga ut den fysiska infrastrukturen. Det grundläggande arbetet på dessa områden är redan genomfört i . Enligt regeringens uppfattning gäller det nu framför allt att stimulera användningen av den nya tekniken. Att så många som möjligt får god kunskap om IT och att tillgången till information och kunskap ökar befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Regeringen föreslår att staten skall prioritera insatser inom rättsordningen, utbildningen och samhällets informations- försörjning. Rättsordningen i ett utvecklat informations- och kunskapssamhälle måste vara så robust att den kan hantera tekniska förändringar som den fångar våra grundläggande samhällsvärderingar. Målet är att genomföra författningsändringar inom prioriterade rättsområden . Målet är också att finna effektiva former för en kontinuerlig rättslig uppföljning av den snabba utvecklingen på IT-området. En generell och hög utbildningsnivå med inriktning på ett livslångt lärande skapar förutsättningar för ett informations- och kunskapssamhälle där alla medborgare ges möjlighet att dra nytta av IT:s möjligheter. Målet är att kunskaper om IT och dess användningsmöjligheter skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet . Samhällets informationsförsörjning innefattar såväl fysiska nätverk som innehållet i och regelverket kring gemensamma informationssystem. Målet är att utforma en väl fungerande infrastruktur för samhällets informationsförsörjning som ger hög tillgänglighet till basinformation och som verkar tillväxtbefrämjande. Regeringen redovisar därutöver ett handlingsprogram för att bredda och utveckla IT- användningen inom olika samhällssektorer. Propositionens förslag är ett led i regeringens arbete för att stärka tillväxten och sysselsättningen (jfr. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling). Åtgärderna berör nästan alla departementsområden. Med hänsyn till att utvecklingen av teknik och användning kommer att fortgå i snabb takt krävs en fortlöpande anpassning av åtgärder och handlingsprogram. Fakta om tillgången till och användningen av IT i redovisas i bilaga 1. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till mål för en nationell IT-strategi (avsnitt 4.1) 2. godkänner regeringens förslag till prioriterade statliga uppgifter när det gäller att främja IT-utvecklingen (avsnitt 4.3). IT har en nyckelroll i utvecklingen av informations- och kunskapssamhället IT är ett samlingsbegrepp för olika tekniker som används för att skapa, lagra, bearbeta, överföra och presentera ljud, text och bild. IT gör denna hantering möjlig oberoende av mängden information och geografiska avstånd. Samman- smältningen av tele- data- och medieområdena har lett till att begreppet IT numera omfattar all datorbaserad hantering av information. Informations- och kunskapssamhället är en vidareutveckling av industrisam- hället där information och kunskap blir en allt viktigare resurs för att skapa nationellt välstånd. Informations- och kunskapssamhället bör bygga på utbredd och generell användning av IT för produktion av varor och tjänster, för undervisning, utbildning och forskning samt för berikande av arbets- och fritidsliv och därmed för utveckling av samhälle och individ. I en alltmer uppdriven internationell konkurrens blir effektiv informa- tionshantering och förmåga att förädla information till kunskap avgörande för den ekonomiska tillväxten, för tillgången till arbeten och för den allmänna utvecklingen av levnadsstandarden. IT kan göra information och kunskap tillgänglig för individer och orga- nisationer på ett generellt, kostnadseffektivt sätt och blir därmed ett redskap för bl.a. det som brukar kallas det livslånga lärandet, dvs. den kontinuerliga kunskapsutveckling som krävs i en allt mer föränderlig omvärld. IT kan göra det möjligt för industrin att utveckla konkurrenskraftiga produktionssystem som bygger på omedelbar, korrekt och avståndsoberoende information. IT:s påverkan på industrins produktionssystem har bl.a. gjort det möjligt att korta ledtider, skapa effektivare system för distribution av varor och tjänster, rationalisera produktion och administration och effektivisera analys, informationshantering, marknadsföring och försäljning. Men industrin kan också erbjuda nya varor och tjänster som inte vore möjliga utan IT. Välfärdssamhällets behov är långt ifrån tillfredsställda. IT kan användas inom den offentliga sektorns omsorg och utbildning och för att rationalisera offentlig och privat verksamhet. Så kan resurser frigöras från rutinartade och administrativa arbetsuppgifter till att fylla andra behov inom t.ex. vården, omsorgen och utbildningen. IT ger förutsättningar för ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen och banar väg för framväxten av nya . Genom att de tekniska innovationerna leder till grundläggande förändringar i strukturerna, t.ex. decentralisering, distansarbete och uppdragsverksamhet, kan IT också komma att främja regional utveckling. Därmed öppnas nya möjligheter för företag och organisationer även i glest befolkade områden. IT är en drivkraft IT spelar en viktig roll i förändringen av innehållet i såväl industrins som tjänstesektorns arbetsuppgifter. Utvecklingen mot ett samhälle som blir mer beroende av tillgång till olika informationsresurser och av förmågan att utveckla ny kunskap innebär inte att industrin förlorar i betydelse. IT är invävt i både industri- och tjänsteproduktion, i utbildning och i forskning. När industrisamhället utvecklades upphörde inte människans beroende av livsmedel, som var navet i det gamla jordbrukssamhället. Lika lite innebär självfallet utvecklingen av informationssamhället att behovet av varor eller tjänster försvinner. Vår historia visar att en handfull genombrottstekniker spelat en viktig roll för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen och tillväxttakten. Några av dessa teknikers egenskaper gör dem samhällsomdanande - de har ett mycket brett användningsområde, en stor potential när det gäller att utveckla befintliga tillverkningsprocesser, varor och tjänster och de kan ge upphov till helt nya varor och tjänster. Historiskt har det tagit generationer för samhället att utnyttja nya tekniska genombrott. Det är först när tekniken utvecklats och blivit användarvänlig, när många tillämpningar utvecklats och när spridningen har nått en viss kritisk nivå, som konsekvenserna i samhällsekonomin och i samhällslivet märks tydligt. Ny teknik har spelat en avgörande roll när IT-användningen i gått från att vara specifik till att bli generell. decentraliserades datorkraften när mikroprocessorn successivt integrerades i industrins tillverkningsprocesser i samhällets kommunikationssystem, i hushållens kapitalvaror, inom telekommunikationsområdet och i kontors- utrustning. har digitaliseringen spridits till allt fler delar av samhället. Telefonsystemet digitaliseras systematiskt. De mekaniska växlarna har bytts ut mot digitala växlar, de analoga telelinjerna byts ut mot digitala höghastig- hetslinjer. Finansmarknadens elektroniska valutaströmmar, under- hållningsbranschens digitaliserade marknad och de multinationella företagens elektroniska arbetsförflyttning som följer solens uppgång i olika världsdelar, är bara några exempel. Ett annat exempel är arbetsmarknaden, där platsautomater på arbetsförmedlingarna och på Internet underlättar kontakten mellan dem som söker jobb och tillgängliga arbetstillfällen. Även på kulturens område införs nu digital teknik. Digitala radiosändningar har provats och digitala TV-sändningar står för dörren, vilket kommer att ge en kraftig ökning av sändningskapaciteten. Därmed utökas antalet möjliga TV-kanaler och multimedia förs in i vardagsrummen. Den analoga grammonfonskivan har slagits ut av den digitala CD-skivan. Helt digitala kameror finns på marknaden. När informationen består av ettor och nollor så kan den blandas. Digitala radiosändningar kan t.ex. också innehålla text och bild. kan t.ex. bilisterna därför få upp trafikkartor med information om den aktuella trafiksituationen på bildskärmar i bilen, som i sin tur får sin information via de digitala radiosändningarna. Flera tidningar har redan kompletterat sin pappersutgivning med en digital utgivning via elektroniska nätverk som t.ex. Internet. I den digitala formen kan läsaren själv skapa sin tidning genom att välja vilken information han eller hon vill ha och om informationen ska förädlas. Den viktigaste följden av digitaliseringen är att den möjliggör ett interaktivt informationsflöde dvs att informationen kan skickas i båda riktningarna. Digitaliseringen av samhället gör att gränserna suddas ut. Många branscher integreras med varandra, t.ex. data, telefoni, film, , radio, tryck, reklam och media, som blir delar av en snabbt växande informationsindustri. Många tror att informationsindustrin är världens största industri. Spridningen av IT har nått en sådan nivå att den kräver strukturförändringar i samhället. Så har det även varit vid tidigare tillfällen i historien då genombrottstekniker skapat epokskiften, och så ser det ut att bli även . En av orsakerna till att IT och det nya samhället tvingar fram förändringar i de strukturer som byggts upp med utgångspunkt i industrisamhället, är teknikens gränsöverskridande karaktär. IT skapar nya och oväntade samband som går på tvären mot gamla, väletablerade strukturer. Den nya tekniken lägger i sig också grunden för andra former av gräns- överskridanden. Arbete och fritid kan komma att vävas samman på ett nytt sätt och påverka organisationen av såväl arbetet som privatlivet. Arbete på distans blir allt vanligare. Även indelningen av livet i skilda faser av utbildning, omsorg och arbete kan gradvis komma att suddas ut. Det finns också förhoppningar om att uppdelningen mellan centrum och periferi successivt skall förlora i betydelse och att den allt rikare informationstillgången skall motver- ka de hierarkiska strukturer som byggts upp på grundval av tidigare produktions- former. I sättet att organisera skilda verksamheter har en utveckling i denna riktning varit märkbar . Ett uttryck för denna strävan är de s.k. virtuella organisationerna. Dessa fungerar som ett mer eller mindre fast nätverk som binder samman personer eller grupper med olika kompetenser kring en gemensam verksamhetsidé. IT är ett nödvändigt stöd för denna typ av organisationer. Kvinnor och män har olika sätt att nalkas IT. Män är oftare intresserade av tekniken i sig, medan kvinnor mer betonar teknikens nytta. De nätverksbaserade organisationer som växer fram med stöd av IT ökar förhoppningarna om att bl.a. kvinnors erfarenhet och kompetens kan utnyttjas bättre. Samma drivkrafter som inspirerar enskilda verksamheter till nya orga- nisationsformer kommer även att inverka på samhällsorganisationen i stort. IT kan bli ett stöd för småskalighet och lokalt förankrad utveckling och därmed ett alternativ till storskalighet och centralism. Användningen av IT utmanar den traditionella indelningen i samhällssektorer och ställer nya krav på sektorsövergripande lösningar. Redan för många av de frågor som behandlas i denna proposition gäller att de inte har någon klar hemvist i någon viss samhällssektor eller entydigt kan föras till något visst departements, riksdagsutskotts eller någon enskild myndighets ansvarsområde. är redan ett av världens mest utvecklade länder vad gäller såväl till- gången till som användningen av avancerad informations- och kom- munikationsteknik. På några områden - t.ex. mobiltelefoni - är världsledande. Användningen av Internet - det globala nätet av datanät - växer snabbt i . Olika internationella jämförelser visar dock att inte längre ligger i den absoluta frontlinjen när det gäller datortäthet. Likväl är sex av tio vuxna svenskar datoranvändare . Det är nästan en fördubbling . De svenska stamnäten för tele- och datakommunikation är väl utbyggda och be- döms kunna tillgodose dagens och de närmaste årens kommunikationsbehov. Lokalnäten är dock i allmänhet ännu inte anpassade för att motsvara kraven från nya användningssätt. Snabba tekniska framsteg sker dock längs flera utvecklingslinjer som förväntas bidra till att lösa dessa problem. En mer utförlig reovisning av tillgången till och användningen av IT i ges i bilaga 1. Digital distribution av TV och radio kommer i grunden att förändra förutsättningarna för bl.a. svenska etermedia och för svensk mediepolitik. Den digitala tekniken ger inte bara bättre frekvensutnyttjande och högre kvalitet utan förebådar också vad som är möjligt i ett framtida multimediasamhälle. Ett snabbt införande av digital marksänd TV- teknik påverkar även i hög grad spridningen av IT och av nya tjänster till hushållen. De flesta visioner om morgondagens IT-system tar fasta på tre viktiga samman- hängande utvecklingslinjer som brukar sammanfattas under rubrikerna konvergens, integrering och universalitet. Med konvergens avses sammansmältningen mellan olika teknikområden såsom telekommunikation, datorteknik och medier. Med integrering avses att olika media som text, ljud och bild kan hanteras parallellt i nät, växlar och anslutningspunkter och med universalitet att olika tjänster och nät kan erbjudas och nås överallt. Det kommunikationssystem som tonar fram kännetecknas av en växande teknisk enhetlighet i de fasta näten, att gränsen mellan fast och mobil tillgänglighet suddas ut och att näten och tjänsterna blir alltmer intelligenta . En stor fråga är om intelligensen kommer att ligga i de enskilda datorerna eller i nätet med dess tillgång till miljontals datorer. Det är i denna miljö som nya användningsområden och tillämpningar av IT förväntas växa fram i snabb takt . 3 Pågående arbete på IT-området I pågår ett mycket stort antal aktiviteter i syfte att främja ut- vecklingen och användningen av IT. Omfattningen av och mångfalden i den utvecklingsverksamhet som pågår omöjliggör en fullständig redovisning. Staten, kommunerna och landstingen har initierat projekt för att underlätta och utveckla IT- användningen inom sina verksamheter. I den offentliga förvaltningen pågår ett arbete inom ramen för Toppledarforum, som är ett forum för samverkan kring den offentliga förvaltningens IT-användning med företrädare för statliga myndigheter, och (se vidare avsnitt 5.4.3 Den offentliga förvaltningens IT-användning). Flera initiativ tas också lokalt och/eller regionalt och i genomförandet av strukturfondsprogrammen. Enligt en rapport från (Svenska kommuners IT-strategier, en nulägesrapport) har en tredjedel av kommunerna arbetat fram IT-strategier som är sammanlänkade med den lokala näringspolitiken. Merparten av landets kommuner bedöms ha utarbetat liknande strategier före utgången av . Regionala initiativ har lett till samverkan mellan företag, högskolor och förvaltning för att stärka möjligheterna att med hjälp av IT utveckla regionen och därmed skapa tillväxt och sysselsättning. Näringslivet har initierat övergripande och gemensamma projekt på IT-området, t.ex. genom (), Svenska IT-företagens orga- nisation (SITO) och Svenska IT-Forum. De fackliga organisationerna arbetar med att förbereda sina medlemmar på de nya förutsättningarna i arbetslivet. Nya organisationer föds för att möta nya frågeställningar, t.ex. i Samhället (SEIS) och Swebizz för att stimulera eletronisk handel på Internet. Den förra regeringen tillkallade en kommission för att främja en bred användning av IT i . Kommissionen presenterade betänkandet Vingar åt människans förmåga (SOU 1994:118), vars rekommendationer delvis överlämnats till och kompetensutveckling. tillkom genom ett riksdagsbeslut (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399). Stiftelsen har bl.a. till uppgift att finansiera satsningar som främjar användning av IT. Den nuvarande regeringens (SB 1995:01) har en delvis annan sammansättning än den tidigare kommissionen och ett tydligare definierat uppdrag (dir.1995:1). är rådgivande till regeringen i övergripande och strategiska frågor på IT-området. Kommissionen skall lämna förslag till åtgärder som främjar användningen av IT med särskild inriktning på företagande, arbetsliv, utbildning och kompetensutveckling. Kommissionen har lämnat ett första delbetänkande (SOU 1995:68, arbetsprogram 1995-96). Arbetet skall pågå till och med utgången av . Ungdomar kan vara budbärare av den utveckling IT för med sig. Regeringen har därför tillkallat ett Ungdomens IT-råd (SB 1995:02) med ledamöter i åldrarna . Rådet skall fokusera på skolan och på ungdomars möjligheter att använda IT. Många barn och ungdomar deltar i rådets arbete. Även detta arbete skall vara avslutat vid utgången av . 3.2 EU:s arbete och G7-ländernas initiativ EU:s arbete på IT-området har som övergripande mål att stödja framväxten av informationssamhället. Inriktningen av arbetet har konkretiserats i en rad dokument, bl.a. i ett (Growth, competitiveness, employment. The challenges and ways forward into the 21st century). beslutade om en aktionsplan som berör samtliga EU-institutioner.