prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — Med meddelandetjänster avses publik elektronisk post22, övriga tjänster med anknytning till Internet samt interaktiva tjänster av olika slag. Meddelandetjänster av traditionellt slag (X.400, Postnet, m.fl) beräknas i PTS studie omsätta /år men med en tillväxttakt på . Om Postens hybridpostsystem räknas in stiger dock omsättningen till . Internet är den del av marknadssegmentet som har vuxit snabbast. Omsättningen uppgick till och beräknas ha närmat sig 1994. Det motsvarar en tillväxttakt på . Mycket talar för att tillväxten därefter accelererat ytterligare. var tillväxttakten för Internetanslutningar 500-800 och i PTS studie uppskattas antalet kommersiella användare av Internet i - de som abonnerar på en Internetanslutning - ha uppgått till drygt 10.000 . Priserna på framför allt uppringda abonnemang på Internet har sjunkit kraftigt . Detta har också medfört en prispress på övriga meddelandetjänster. Marknaden för interaktiva tjänster har ännu inte nått några nämnvärda omsättningsvolymer. Marknaden bedöms dock ha en stor potential. Betalningstjänster anses av många vara nyckeln till utvecklingen av en massmarknad för meddelandetrafik. Flera aktörer på den svenska marknaden, bl.a. (Passagen) och Everyday (), satsar nu på "elektroniska varuhus" i samma anda som Microsoft i med sitt . Det finns dock frågor kring säkerhet och konsekvenserna av att hantera stora betalningsvolymer utanför de traditionella betalningssystemen som måste klarläggas för att bana väg för en mera storskalig introduktion av dessa tjänster. I PTS studie har delmarknaden för utrustning avgränsats till växlar och telefoner. Denna avgränsning är tämligen godtycklig. Även datorer, faxmaskiner och lokala nätverk skulle exempelvis kunna föras till denna delmarknad. Denna, icke intäkta del av marknaden är betydande, vilket kan exemplifieras med att enbart hanteringen av de lokala nätverken beräknas kosta i storleksordningen 5- per persondator. Växelförsäljningen i omsatte ca 1994. Telias marknadsandel var detta år jämfört 1991. Marknaden för vanliga telefoner omsätter ca och omsättningen har varit relativt stabil . Mobiltelefonmarknaden har däremot vuxit i omsättning från ca 1991 till 1994. Den svenska telemarknaden fram emot 2000 Telekommunikationsmarknadens framtida tillväxt och utvecklingen av nya teletjänster hänger i hög grad samman med hur de olika aktörer uppfattar investeringsbetingelserna och konkurrensförutsättningarna i övrigt. Faktorer som gör en marknaden attraktiv och kan fungera som drivkrafter för konkurrens är hög lönsamhet och stora marginaler, stor marknadsvolym och hög tillväxt. Hög investeringsnivå, starkt konkurrenstryck, brist på distributionskanaler, finansieringssvårigheter, begränsande regelverk och krånglig administration är exempel på faktorer som kan verka tillbakahållande på konkurrensen och utvecklingen av en fungerande marknad. Sammansättningen av dessa faktorer varierar i hög grad mellan olika delar av telemarknaden. har för Post- och räkning analyserat konkurrensförutsättningarna på olika delar av den svenska telekommunikationsmarknaden. Enligt denna analys kännetecknas delmarknaden för mobiltelefoni av mycket högt attraktionsvärde i kombination med starka etableringshinder. Att denna marknad är så attraktiv beror på snabb tillväxt, höga marginaler och att en bra position på denna marknad anses ha ett strategisk värde i ett längre perspektiv. Till- bakahållande faktorer är främst de stora investeringar som krävs vid en etablering samt det starka konkurrenstrycket. Tillståndskrav och ett begränsat frekvensutrymme är andra hinder för en etablering. Delmarknaden för virtuella nät anses också ha hög attraktionskraft som etableringshindren bedöms vara små. Även delmarknaderna för utlandstelefoni och bredbandstjänster bedöms ha relativt högt attraktionsvärde i kombination med låga etableringshinder. Delmarknaden för meddelandetjänster kännetecknas av små etableringshinder och från en tidigare relativt låg nivå bedöms nu även attraktionskraften hos denna marknad tillta. Gemensamt för dessa marknader är således att de kan förväntas dra till sig många nya aktörer. Åtminstone beträffande utlandstelefoni kan emellertid en ökad priskonkurrens väntas medföra att etableringströskeln efterhand höjs. Marknaderna för fjärrtelefoni och uthyrning av förbindelser kännetecknas enligt av såväl medelhög attraktionskraft som medelhöga etableringshinder medan marknaden för när/regiontelefoni förenar ett medelhögt attraktionsvärde med relativt stora etableringshinder. Det överskuggande etableringshindret i det senare fallet är den låga prisnivån. Att när/regiontelefoni ändå bedöms ha relativt hög attraktionskraft beror på en förväntad volymtillväxt i kombination med att marknaden anses ha ett långsiktigt strategiskt värde för många aktörer. Delmarknaderna för datakommunikation och ren överföringskapacitet ("svart fiber") bedömer ha låg attraktionskraft i kombination med små eller medelstora etableringshinder. Den låga attraktionskraften beror på begränsad lönsamhet och låga marginaler. Etableringshindren är på datakommunikationssidan främst högt konkurrenstryck. När det gäller ren överföringskapacitet är det däremot framför allt de stora investeringarna och tillståndskraven som motverkar en mer omfattande etablering av nya aktörer. Utvecklingen när en tidigare monopolmarknad öppnas upp för konkurrens följer ofta ett visst givet mönster. När nya aktörer etablerar sig leder detta i allmänhet till en intensiv priskonkurrens. Marknaden går in i en instabil fas med pressade marginaler och låg lönsamhet som framtvingar omstruktureringar av olika slag. Vissa aktörer kan komma att ingå allianser för att stärka sin konkurrensposition medan andra aktörer tvingas lämna marknaden. Omstruktureringen i kombination med en strävan mot ökad produkt- eller tjänstedifferentiering kan väntas ge förutsättningar för en ökad lönsamhet och större stabilitet på marknaden varefter den fortsatta marknadsutvecklingen kan väntas följa ett lugnare förlopp. Olika delar av den svenska telemarknaden befinner sig i olika faser av det ovan beskrivna utvecklingsförloppet. Mobiltelefoni- och utlands- telefonimarknaderna befinner sig redan i en fas med intensiv kamp om marknadsandelar och stark priskonkurrens. På marknaden för när- och regiontele- foni är konkurrensförutsättningarna annorlunda och i bedöms denna marknad komma in i en mer intensiv konkurrensfas först /2000. Övergången från en monopolmarknad till en öppen marknad i balans bedöms således bli relativt utdragen och sträcka sig en bit bortom . I bedöms övergången komma att resultera i en oligopolsituation där 3-4 stora aktörer svarar för av omsättningen och även fortsättningsvis blir den dominerande leverantören av telefoni- och nättjänster. Vid sidan av dessa stora företag som erbjuder hela skalan av teletjänster väntas det emellertid också utvecklas ett antal företag som erbjuder grossist- och mäklartjänster samt ett stort nät av återförsäljare. Med utgångspunkt i analysen av de olika delmarknaderna redovisas i ovanstående prognos för telekommunikationsmarknadens utveckling fram mot . Prognosen innebär att totalmarknaden för telekommunikationstjän- ster växer från nuvarande omsättningsnivå på till ca . Telefonisegmentet fortsätter att dominerar omsätt- ningen men den relativt sett snabbaste tillväxten uppvisas av meddelandetjänster (Epost, Internet, etc) som väntas växa från dagens blygsamma nivå på till en omsättning . Telefonimarknaden präglas av en förväntad fortsatt stark tillväxt av mobiltelefonin samt att när/regiontelefonin ökar kraftigare än fjärr- och ut- landstelefonin. Dessa skillnader i utvecklingen av omsättningstalen beror både på volymförändringar och prisförändringar. De senare innebär att när/regiontelefonin blir dyrare medan priset för fjärr- och utlandstelefoni sjunker ytterligare. **FOOTNOTES** 5Det behövs en fiber i vardera överföringsriktningen. 6Med nät avses här s.k. logiska nät. 7Varje organisation eller företag som ansluts till Internet tilldelas normalt ett eller några domännamn, t.ex. (). 10BRA = Basic Rate Access 11PRA = Private Rate Acess 12RACE = Research and Developement in in Europe (Delprogram i EU:s tredje ramprogram för forskning och utveckling som genomfördes ) ACTS = (Delprogram i EU:s fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling som genomförs1994-1998) 15Lokal , d.v.s. ett datornät med begränsad rumslig utsträckning, t.ex. inom en förvaltnings- eller företagsenhet. 16Metropolitan , d.v.s. vidareutveckling av lokala nät () för vidare geografisk täckning. 17Torwards a Dynamic European Economy - on the development of the common market for telecommunications services and equipment, COM(87)290). 18Open Network Provision Framework Directive, 90/387/EEC 19Post & : Marknad & konkurrensanalys av den svenska kommunikationsmarknaden, Rapport utarbetat av , 20Med privata nät avses s.k. (). Däremot ingår inte s.k. (). 21Den enhet som bröts ut ur 1993 och ombildades till ett eget bolag under . postmeddelanden som växlas via en publik operatör. Accessnät Den sträcka som förbinder abonnenten med lokalväxeln (se även lokalnät). ARPANET Det första kända externa datornät som startades av försvarsdepartment 1968. , delprogram i EU:s fjärde ram-program för forskning och utveckling (1994-1998). , en teknik för att höja överföringskapaciteten på befintliga kopparledningar. Analog Motsats till digital. En analog apparat gör inte, som den digitala, om all information till koder (ettor och nollor). ATM Asynchronous Transfer Mode, kopplingsteknik för bred- bandskommunikation. digitala telefonväxlar (stationer). eller Bredbands-ISDN, en vidareutveckling av ISDN mot högre kapacitet. Bibliografiska databaser för referatpublikationer, dvs. det traditionella hjälpmedlet för sökning av litteratur m.m. Bryggor En enhet som sammanbinder nätverk med varandra (gateways). (CD-skiva) Compact , digital optisk skiva för musik eller datalagring. Datapak Telias X.25-tjänst, ett paketförmedlande datanät. Datex Telias kretskopplade datakommunikationsnät. Digital Teknik för att hantera information, som kortfattat inne- bär att all information delas upp i små bitar(ettor ochnollor), som sedan kan tolkas när informationen skallanvändas. Digital signatur Elektronik underskrift, t.ex. vid elektronisk post. Domäner Ett sätt att namnge och gruppera datorer som är anslutna till Internet och datorpostadresser på Internet.T.ex. () där är domänen, dvs. ett samlingsnamn för alla datorer som tillhör , och se står för . Elektronisk post Tjänst (e-post eller e-mail) för att skickaelektroniska med- delanden mellan användare. Fiber Tunn böjbar ledning av glas eller plast, genom vilken en från en lysdiod eller laserdiod passerar. G7-länderna , , , , , och . . Geokodning Lägesangivning av objekt, vanligtvis med kordinater, som lagras i en databas. Gigabit (Gbps) Gigabits , anger hastigheten viddataöverföring, miljardtals bitar . GIS Geografiskt informationssystem. Gopher Textbaserat menysystem för att länka dokument på olika datorer anslutna till Internet. , satellitbaserade system för positionsbestämning Speciale Mobile/for , ett digitalt alleuropeiskt mobiltelefonisystem som omfattar ca 20 länder. , en teknik för att höja överföringskapaciteten på befintliga kopparledningar. , TV med mycket hög bildupplösning. IETF Internet Task Force, en organisation för inter- nationellt samarbete kring Internet Intelligent nät Nät där uppkopplingar kan styras beroende på villkor som är inprogrammerade i nätdatabaser. Intermediärer Databasanvändare som t.ex. bibliotekarier och dokumentalister. Internet Globalt datornät med TCP/IP som kommunikationsprotokoll. IP-nät Datornät som bygger på Internets kommunikationsprotokoll (). , teknik för samtidig sändning av av ljud, text, bild och data digitalt iteleledningar. ISDN 2B+D Se ISDN BRA. ISDN 30B+D Se ISDN PRA ISDN BRA Basic Rate Access, kallas även 2B+D och består av två kanaler på 64 kbps samt en styrkanal på 64 kbps. ISDN PRA Private Rate Access, kallas även 30B+D och består av 30 kanaler på 64 kbps samt en styrkanal på 64 kbps. , intresseorganisation för Internet Kryptering Ett begrepp för olika metoder att göra meddelanden oläsbara för utomstående, dvs. för personer som inte har tillgång till de kodnycklar som används för att kryptera meddelandet. , lokalt datanätverk. Ett datornät med begränsad utsträckning, vanligtvis inom ett företag eller myndighet. Logiskt nät Sammanhängande nät för tjänster som ej nödvändigtvis överensstämmer med de fysiska näten. Lokalnät Den sträcka som förbinder abonnenten med lokalväxeln (se även accessnät). , en vidareutveckling av lokala nät () för vidare geografik täckning. Mbps Megabits , anger hastigheten viddataöverföring i miljontals bitar . Mikroprocessor Persondatorns centrala styrenhet. Det är processorn som avgör datorns prestanda. Mobil access Rörliga anknytningspunkter, jämför mobiltelefoni. Multimedia Datorbaserade presentationer, som kombinerar två eller flera medier, t.ex. text, ljud, grafik och rörliga bilder. Användaren skall kunna påverka presentationen interaktivt. TV kan därför inte (ännu) anses som multimedia. NMT Nordisk MobilTelefon, ett helautomatisktmobiltelefoni- system i de nordiska länderna som utvecklats av de nordiska teleförvaltningarna. Nod Vanligtvis en benämning på en knutpunkt i nätverk. Nätleverantör aktör som tillhandahåller nätkapacitet Nätoperatör En aktör som tillhandahåller nättjänster i egen regi eller som återförsäljare Onlineanvändare Databasanvändare som når och arbetar med databaser via elektronisk kommunikation. Network Provision, teknisk och ekonomiskt villkor, bl.a. pris, för icke diskriminering vid uthyrning av oför- ädlad nätkapacitet. PABX Private Automatic Branch Exhange, en företagsväxel. Med en egen växel kan man vidarekoppla samtal samt ringa internt inom företaget. RACE Resarch and Developement in in . Ett delprogram i EU:s tredje ramprogram för forskning och utveckling (1990-1994). Européens, en europeisk samarbetsorganisation kring Internet. Routrar Kommunikationsutrustning ("växel") som tolkar adresser i inkommande datapaket och väljer den bästa vägen vidare i nätet. SDH Synkron Digital Hierarki, en ny överföringsteknik för kopp- lade nät som höjer kapaciteten i de optiska digitalanäten. "Svart fiber" nätkapacitet utan systemutrustning. TCP//Internet Protocol, en samling kommunikationsprotokoll som utgör den minsta gemensamma nämnaren för dator som kommunicerar i Internet. Telematik Samlingsbegrepp för telekommunikation och informa- tionsteknik. Telexnät Nät utformat för ren text kommunikation via s.k. telexmaskiner (fjärrskrivarmaskin). Transmissionsnät Överföringsnät som delas in i accessnät (lokalnät) och transportnät. Transportnät Den del av transmissionsnätet som används för över- föring av trafik mellan olika lokal- eller accessnät Virtuell Skenbar eller ej fysiskt, något som har simulerats fram. , datornät med mycket stor geografisk utsträckning. Används bl.a. för att knytasamman flera lokala nätverk (). World hypertextbaserat system för länkangivning (pekare) till dokument över Internet. X.25 En CCITT- och ISO-rekommendation (standard) för synk- ron överföring av datapaket mellan datorer. X.400 Datorpost-standard enligt OSI-modellen (Open System Inter- connect), ISOs motsvarighet till SMTP (Internetsdatorpostprotokoll). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik.