prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Vilka konkreta åtgärder som är mest angelägna kan inte preciseras på nationell nivå. Det som bör göras på nationell nivå är att skapa ramar och därmed bl.a. förutsättningar. Vad som konkret skall göras och av vem måste avgöras närmare verkligheten. Skillnaden är stor mellan olika regioner vad gäller problem och förutsättningar för småföretagens tillväxt och utveckling. Det kan gälla arbetskraftens utbildningsnivå, tillgång till forsknings- och utvecklingskompetens och högre utbildning, företagslokaler, marknads- och exportkompetens, storleken på den lokala marknaden och de lokala företagsnätverkens styrka. I de delar av landet som regering och riksdag utpekat som stödområden är de allmänna förutsättningarna sämre än i övriga delar, och därför sätts åtgärder in för att motverka detta. Variationer i olika förutsättningar för företagsutveckling finns emellertid i alla delar av landet och det bör på ett helt annat sätt än tidigare få prägla den regionala näringspolitikens utformning. Alla regionala intressen skall bjudas in och engageras för att forma en regionalt samordnad politik för utveckling av det lokala näringslivet och en kraftig ökning av sysselsättningen. Ökad samverkan i länen Regeringen avser att ta initiativ till en bred samverkan i länen för att åstadkomma en effektiv tillväxtorienterad närings- och regionalpolitik. Syftet är att på ett aktionsinriktat sätt engagera ett stort antal aktörer - ett partnerskap - för att utarbeta förslag till regionala och lokala åtgärder för att åstadkomma ökad tillväxt och sysselsättning. De statliga organen i länen kommer att få i uppdrag att medverka i detta arbete. Andra aktörer som kommuner, landsting och organisationer kommer också att inbjudas att aktivt medverka. Landshövdingarna i samtliga län kommer att få ett förhandlingsuppdrag som, förutom ansvar för ledning och samordning av uppdraget, också innebär att svara för att förslagen är väl förankrade hos alla berörda. Gemensamma finansieringslösningar där flera aktörer medverkar i konkreta åtgärder skall eftersträvas. Möjligheterna att samverka med privata finansiärer skall särskilt uppmärksammas. I uppdraget skall också ingå att lämna förslag till eventuella förenklingar av regelverk liksom anpassning av beslutsordningar etc.som kan underlätta genomförandet av åtgärderna. Det är vidare viktigt att arbetet samordnas med det genomförande av program med finansiering från som redan pågår i vissa regioner. Genom en aktiv och medveten samordning mellan dessa båda utvecklingsinriktade verksamheter bör de samlade effekterna kunna öka. Även den verksamhet med en lokalt anpassad arbetsmarknadspolitik som bedrivs i 40 kommuner kan beaktas i detta sammanhang. Regeringen kommer senare att lämna ytterligare riktlinjer för arbetet. Ett nytt processinriktat samarbete har också inletts mellan regeringen, , , arbetsmarknadens parter samt en rad olika myndigheter. Ytterligare medel för småföretagsutveckling m.m. har för budgetåren 1994/95 resp.1995/96 anslagit 800 resp. till Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt på tionde huvudtitelns anslag A 2. Medlen används för tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och andra företagsinriktade åtgärder. Resultatet av åtgärderna är mycket positivt. beräknas t.ex. ca 10 000 nya arbetstillfällen tillkomma i de verksamheter som erhållit stöd. Regeringen föreslår därför att ytterligare avsätts från den beloppsram som föreslagits för programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Åtgärderna bör i princip ha samma inriktning som de nuvarande. Medlen bör till viss del även kunna användas för samma ändamål som det s.k. länsanslaget. Härmed kommer dessa nya resurser att tillsammans med länsanslaget bli ett verksamt medel i den samlade regionala näringspolitik som skall utvecklas i länen. Inom de ramar som medger skall ytterligare insatser vidtas för att stödja tjänsteföretag. Även möjligheterna att stödja kvinnligt företagande skall särskilt uppmärksammas. Det ökande kvinnliga företagandet liksom framväxten av olika nätverk som stöd för denna utveckling är mycket glädjande. Regeringen kommer att se över hur stödet till det kvinnliga företagandet kan förbättras i olika avseenden. Bl.a. bör verksamheten med kvinnliga resurscentra, såväl regionalt som nationellt, kunna vidareutvecklas. Regeringen avser vidare att utbetala sammanlagt till folkrörelserådet Hela skall leva. Helhetssyn vid organisatoriska förändringar i statlig verksamhet Utformningen och inriktningen på den statliga verksamheten har stor betydelse för utvecklingen i landets olika delar. Den statliga verksamheten har genomgått stora förändringar. Det gäller bl.a. styrningen, finansieringen och lokaliseringen. För regionernas utveckling är den statliga sysselsättningen viktig både när det gäller sysselsättningen och tillgängligheten till verksamheten. Myndigheternas möjlighet att i stor utsträckning bestämma sin egen organisation har i många fall inneburit att nya regionala indelningar skapats. Bristande helhetssyn har negativt påverkat den geografiska fördelningen av sysselsättningen och försvårat den regionala samordningen. För att åstadkomma rimliga förutsättningar för den regionala samordningen och en bättre helhetssyn vad gäller den nationella strukturen i förändringarna, bör en avvägning göras mellan olika verksamhetsområden och myndigheter på nationell nivå. Den parlamentariskt sammansatta Regionberedningen framhåller i sitt betänkande "Regional framtid" (SOU 1995:27) att samordningen av offentlig regional verksamhet bör förbättras. Beredningen föreslår att regeringen bör utfärda anvisningar beträffande vilka överväganden myndigheterna skall göra i fråga om sina indelningar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds f.n. i . En särskild utredare (1995:000) analyserar de regionala konsekvenserna av förändringar inom den statliga sektorn. I avvaktan på resultaten av det arbetet och de förändringar som kan krävas för att åstadkomma en bättre helhetssyn, skall regeringen noggrant följa utvecklingen på detta område. Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med drygt 20 000 företag. Näringen är sysselsättningsintensiv med ca 200 000 personer som arbetar hel- eller deltid och har stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. För att öka konkurrenskraften i förhållande till våra konkurrentländer samt för att öka tillväxten och antalet sysselsättningstillfällen är det motiverat att den statliga satsningen på internationell marknadsföring ökar och att branschen tar sin del av ansvaret för en ökad, gemensamt finansierad mark- nadsföring av som turistland. Det av staten och turistnäringen samägda marknadsföringsbolaget har i en skrivelse till regeringen hemställt om utökade resurser för till marknadsföring och utveckling av som resmål inom ramen för projekt . Målsättningen med projektet är att öka attraktionskraft som resmål och ha skapat 25 000 nya arbetstillfällen och genererat i ökade turistintäkter i . Svensk skogsindustri och skogsbruk förblir, trots utvecklingen av andra sektorer, en viktig och grundläggande del av vårt näringsliv. Ingen annan exportsektor ger landet så stora nettoexportinkomster som skogsnäringen. Skogsnäringen är emellertid mer än en basnäring som ger hårdvaluta. Både nationellt och internationellt är den ett passande inslag i ett krets- loppssamhälle. Träfibern borde kunna utnyttjas bättre och i ett vidare sammanhang. Begreppet ökad vidareförädling är därvid alltför begränsat. Det behövs mot denna bakgrund ett målmedvetet nytänkande hos de svenska skogsindustriföretagen. En samordnad kraftsamling där insatser görs också tillsammans med staten är alltså angelägen. Det gäller i första hand forskningsområdet. Det är angeläget att forskningsinsatserna görs mer samlat och målinriktat. En samordnad insats bör göras för skogsindustriell forskning och utveckling. Den skall fokusera tillgängliga resurser samt öka samarbetet mellan industrin och forskningen inom både högskolan och forskningsinstitut. Förslaget innebär att de offentliga medel som finns tillgängliga för skogsindustriella forskningsinsatser samordnas med relevanta delar av fakultetsmedel. En samordning av statliga medel inom forskningssystemet tillsammans med en industriell motfinansiering skulle utgöra en styrande kraft för att åstadkomma det önskvärda kunskaps- och kompetenshöjande steget. har det väckts omfattande krav på våra exportmarknader vad gäller skogsindustriprodukternas framställning och deras ursprung även i fråga om råvaran. Den svenska skogsnäringen har mot denna bakgrund i samarbete med företrädare för miljöorganisationer startat ett arbete med att skapa system för miljöcertifiering av skogsindustriprodukter där hänsyn även tas till hur skogsråvaran produceras. Staten kan underlätta processen genom att skapa lämpliga grundläggande förutsättningar. Det har gjorts genom skogspolitiska beslut. Den miljöhänsyn som skall tas i skogsbruket regleras i skogsvårdslagen och naturvårdslagen. Bestämmelserna förutsätter goda kunskaper hos skogsägaren om de miljövärden som finns på hans fastighet, bl.a. i form av skyddsvärda biotoper. Det är angeläget att så fort som möjligt fullfölja inventeringen av skyddsvärda biotoper så att statens krav kan preciseras. Därmed kommer skogsbranschen att få en av de viktigaste byggstenarna i ett framtida certifieringssystem som kan accepteras av marknaden i och utomlands. I proposition 1995/96:201 om vissa regionalpolitiska frågor föreslås regeländringar för landsbygdsstödet. Regeringen har valt att anpassa de svenska reglerna för detta stöd till om försumbart stöd ("de minimis") enligt riktlinjer (96/c 68/06). Genom denna anpassning kan stöd i denna form inte längre lämnas till jordbruks- och trädgårdsföretag. Det har varit möjligt att lämna landsbygdsstöd till jordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen och till kombinationsverksamheter till jordbruksproduktion i övriga landet. Frågan om ett fortsatt landsbygdsstöd till jordbruket tas upp av arbetsmarknadsutskott i betänkandet 1995/96:AU16 Landsbygdsstöd, m.m. Utskottet anser att någon form av stöd bör lämnas även i fortsättningen och att regeringen utan dröjsmål skall återkomma till med förslag i frågan. Regeringen föreslår därför att ett nytt investeringsstöd till jordbruket införs. Stödet ersätter i princip bl.a. det nationella stöd som tidigare kunnat lämnas inom ramen för landsbygdsstödet. Det nya stödet blir ett av EG medfinansierat stöd. Stödet utformas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2328/91 av om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet. EG:s medfinansiering förutsätts vara utom i strukturfondernas mål 6- område där en högre medfinansiering är möjlig. Utgångspunkten är att stödet skall ge möjligheter till ökad sysselsättning i glesbygdsområden och möjlighet att förstärka åtgärder för djurskyddet och miljön. Stödet kommer att leda till en ökad sysselsättning inom i första hand byggnadssektorn. Genom EU-medlemskapet gäller gemenskapens statsstödsregler för nationella stöd som lämnas till jordbrukssektorn. Utformningen av ett statsstöd måste vara i enlighet med dessa regler. För medfinansierade stödformer ställs också krav på hur stöd utformas. tillämpar inom jordbrukets struktur- och regionalpolitik tre s.k. 5a-stöd. Stöden omfattas av rådets förordning (EEG) nr 2328/91. Stöden är kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden och startstöd till yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Vidare har infört ett investeringsstöd till livsmedelsindustrin enligt rådets förordning (EEG) nr 866/90 av om förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Dessa stöd kan dock inte utnyttjas för att stödja investeringarna i de önskade regionerna och sektorerna. EG:s investeringsstöd skall bidra till en förbättring av såväl inkomsterna som av levnads-, arbets- och produktionsvillkoren för jordbruks- och trädgårdsföretag, och anses vara ett av EG:s viktigaste strukturstöd. Bidraget förutsätter upprättande av en utförlig s.k. driftförbättringsplan för det stödsökande företaget med noggranna kalkyler som innebär att investeringsbidrag endast kan lämnas till nödvändiga, lönsamma och ändamålsenliga åtgärder. Stöd medges för merparten av de investeringar som bedöms bli nödvändiga för att genomföra driftförbättringsplanen. Stöd lämnas dock inte till markköp. Som exempel på av EG angivna ramvillkor kan nämnas att stödet skall ingå i den nämnda förbättringsplanen och verka inkomsthöjande. Sökanden måste ha jordbruk eller trädgård som huvudsysselsättning, vara yrkes- kunnig, ha bokföringsmässig redovisning och vara i behov av stöd för att kunna genomföra den planerade investeringen. Bidrag får lämnas av investeringskostnaden för fasta anläggningar och med högst för andra slag av investeringar. Genom att bl.a. medel, som tidigare lämnades till jordbruksinvesteringar inom landsbygdsstödet, avsätts för ett investeringsstöd utformat enligt underlättas medfinansiering av framtida investeringar. Stödet finansieras med medel som anslås för landsbygdsstöd. Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till i anslagsfrågan. Stödet bör utformas så att det, liksom varit fallet, huvudsakligen kan lämnas till jordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen. Stöd bör också fortsättningsvis kunna lämnas till kombinationsverksamhet i hela landet av den typ som är stödberättigad enligt 5a-stödet. Stödet bör därutöver kunna utformas som ett instrument för att främja miljö- och djurskyddsinvesteringar och kompensera jordbrukarna för de merkostnader som sådana samhälleligt eftersträvade investeringar kan medföra. Stöd för sådana investeringar bör kunna lämnas i hela landet. Detta innebär att investeringsstöd enligt 5A blir tillgängligt i hela landet. För att ett investeringstöd skall kunna införas måste ett svenskt förslag till utformning av stödet föreläggas och godkännas av denna. Stödet bör kunna införas . Ett förslag till medfinansierat investeringsstöd i enlighet med vad som här anförts bör utarbetas och överlämnas till kommissionen. är en del i en internationell ekonomi. Exporten motsvarar av BNP och andelen har vuxit . Utrikeshandeln är därmed av mycket stor betydelse för tillväxt och sysselsättning i . Exportens utveckling beror på en rad faktorer, av vilka tillväxten på utländska marknader och de svenska företagens konkurrensposition är de viktigaste. Genom den internationella handelspolitiken verkar regeringen för ett förbättrat tillträde för svenska företag på utländska marknader. Genom åtgärder på det exportfrämjande området verkar regeringen för att bistå framför allt små och medelstora företag att utveckla exporten. Exportråd är det centrala serviceorganet för exportfrämjande åtgärder. De små och medelstora företagen prioriteras i rådets verksamhet. Regeringen gör bedömningen att vissa begränsade ytterligare insatser inom ramen för kan leda till betydelsefulla positiva effekter på tillväxt och sysselsättning. Utgångspunkten för sådant förslag är att det syftar till att undanröja hinder för lönsam export i form av bl.a. brist på kompetens i exportfrågor, brist på erfarenhet, brist på information om affärsmöjligheter samt brist på kundkontaktskapande verksamhet. drev projektet - 100 exportsäljare med stöd av regeringen samt i samarbete med AMS/Länsarbets- nämnderna. Resultatet av detta projekt är att av exportsäljarna har anställning efter projekttiden. Vidare kan nämnas att för varje ökning av exporten med som projektet skapar åstadkoms ett nytt arbetstillfälle. Genom detta projekt förväntas en exportökning på vilket innebär ytterligare 400 arbetstillfällen utöver exportsäljarna. Det finns en oomstridd potential för ökad export hos de mindre företagen. Arbetslösa säljare är en outnyttjad resurs. Projektet bör därför fortsätta. 5.4 Program för samarbete och utveckling inom Regeringens förslag: En fond omfattande skapas med syfte att stärka samarbete och utveckling i . Skälen för regeringens förslag: I närområde växer en ny och stor marknad fram. Det får effekt på tillväxtpotentialen och sysselsättningen, både i och i området i övrigt, . Det ligger i intresse att utvecklingen runt fortskrider och påskyndas. En ökad handel har en central betydelse både för den ekonomiska utvecklingen och för att föra folken närmare varandra. Genom gemensamma projekt mellan näringsliv, offentliga institutioner och stater i de nya demokratierna och kan denna utveckling stimuleras ytterligare. Därigenom kan både demokratiseringsprocessen i hela sin vidd - socialt, ekonomiskt och utvecklingsmässigt - påskyndas och marknaden för svenska varor och tjänster öka. Dessutom medför en positiv utveckling i regionen att andra politiska mål som ekologisk uthållighet, kunskapsutbyte, kulturell förståelse och öppenhet kan främjas. har en framträdande roll i Östersjösamarbetet. Inte bara har vi den längsta kuststräckan mot havet, vi har också allt sedan demokratiseringsprocessen inleddes varit aktivt pådrivande för en större integration av de olika länderna och ekonomierna i området. Vår handel liksom näringslivets investeringar ökar kraftigt. står för de största utlandsinvesteringarna i . En snabb ökning av investeringarna sker också i och . är inom ramen för utvecklingssamarbetet det största givarlandet till vart och ett av de baltiska staterna. har utvecklingssamarbetet med nordvästra ökat särskilt starkt. Genom resultaten av regeringschefsmötet i , har roll ytterligare tydliggjorts. statsminister fick i i uppdrag att tills vidare koordinera Östersjösamarbetet. Det medför stora möjligheter. Det bor 50 miljoner människor kring . Om området kan utvecklas till en naturlig bro mellan de tidigare kommunistiska länderna och EU, kan en marknadsplats för över en halv miljard människor skapas i vårt närområde. Ett nära samarbete mellan stater, näringsliv och utbildningsinstitutioner är avgörande för om denna utveckling skall lyckas. Ett speciellt råd har därför inrättats i Statsrådsberedningen - Statsministerns Östersjöråd. Rådet skall vara det centrala forumet för samordning och utveckling av den svenska Östersjöpolitiken. Rådet skall initiera debatt och skapa medvetenhet kring behovet av ett närmare samarbete i vår region. Det skall också fungera som referensgrupp i statsministerns uppdrag att koordinera Östersjösamarbetet. Rådets arbete kommer att koncentreras till de fem områdena svensk exportindustri av bl.a. livsmedel, energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, stärkt infrastruktur samt samarbete för att skydda miljön runt . Inom vart och ett av dessa fem områden kommer regeringen att presentera konkreta projekt utöver dem som redan pågår. Statsministerns östersjöråd kommer även att fungera som ett instrument för ledning, avrapportering och övergripande samordning av övriga aktiviteter relaterade till östersjöarbetet i det svenska . I syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning bör anvisas för åtgärder och projekt inom bl.a. de redovisade fem områdena, samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stater och näringsliv i regionen. Medlen bör tillföras en fond som fördelas efter förslag av Statsministerns Östersjöråd. 5.5 Program för omställning till hållbar utveckling Regeringens förslag: Ett femårigt program för investeringsbidrag genomförs som syftar till att driva på den tekniska utvecklingen samt att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Programmet skall omfatta åtgärder med sysselsättningsskapande, teknikutvecklande och miljöförbättrande effekt bl.a. inom avfallsområdet, va-området samt inom byggsektorn. Även inom vissa andra områden kan åtgärder som syftar till en ekologisk hållbar utveckling komma att ges stöd inom ramen för programmet. Åtgärderna skall inriktas på projekt som är av pilotkaraktär och som annars inte skulle komma till stånd. Delegationen för ekologisk omställning vid skall fördela medlen. Ytterligare bör tillföras fjortonde huvudtitelns anslag Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Skälen för regeringens förslag: Den potential som finns för att skapa sysselsättning inom miljöanpassad verksamhet bör tas tillvara. Exempelvis kan delar av den friställda arbetskraft som finns inom bygg- och anläggningssektorn användas i samband med investeringar för miljöanpassning av infrastrukturen och boedet, samt för rivning av vissa byggnader. Därigenom påskyndas omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling. Utformade på rätt sätt kan dessa satsningar bidra till att lösa miljöproblem i samband med boendet, till utveckling av ny teknik samt till att minska arbetslösheten. genomfördes ett par sysselsättningsåtgärder med inriktning på miljöområdet på 400 respektive (prop. 1994/95:25). En särskild delegation vid fattar beslut om bidragen för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. En större utvärdering av de två bidragsprogrammen kommer att utföras och redovisas . En preliminär utvärdering har tagits fram av i samråd med länsstyrelser och andra berörda myndigheter (rapporten ), vilken har remissbehandlats. Regeringens föreliggande förslag bygger bl.a. på ovannämnda rapport samt remissvaren på denna från bl.a. och . Underlag har också varit det arbete som ligger till grund för den av ABF utgivna skriften . Det föreslagna programmet skall dels syfta till att skapa sysselsättning genom att stimulera investeringar bl.a. i en kretsloppsanpassning av byggnader och infrastruktur, och dels till att stimulera en marknad för ny miljöteknik med framtida tillväxtförutsättningar. Förutom det i detta förslag presenterade bidragsprogrammet bör åtgärder för en kretsloppsanpassning också stimuleras genom andra styrmedel och genom utvecklandet av klara normer inom olika områden, exempelvis införande av producentansvar innefattande bl.a. bestämmelser om hantering av bygg- och rivningsavfall. Programmet skall stimulera till investeringar som bedöms inte annars komma till stånd, dvs. stöd skall inte ges till redan beslutade projekt eller till projekt som bedöms vara lönsamma på egen hand. Bl.a. finns det inom de bostadsområden som byggdes inom det s.k. "miljonprogrammet" behov av omfattande miljöförbättringar som skulle ge sysselsättningseffekter. Särskilt åtgärder som leder till teknikutveckling bör stimuleras med bidragen. Det finns också en gråzon mellan forskning och fullskalig tillämpning, som gör att det finns behov av stöd till experimentbyggande, pilotprojekt och demonstrationsanläggningar, t.ex. inom ny småskalig va-teknik. Förutom de arbetstillfällen programmet då skapar, skapas också indirekta effekter såsom ökade exportmöjligheter genom att ny teknik utvecklas samt att den kommersiella användningen av befintlig teknik påskyndas. I syfte att skapa incitament för aktörerna att genomföra önskade åtgärder bör bidragsdelen uppgå till mellan 15- av investeringskostnaderna. Det finns i detta skede ingen anledning att begränsa kretsen av möjliga bidragsmottagare. Stödet syftar till att stimulera till åtgärder utöver bara uppfyllande av föreskrifter. De områden inom vilka programmet skall kunna stimulera till investeringar är: - Åtgärder inom va-sektorn för minskat utsläpp av kväve och fosfor från avloppsvatten samt dagvattenhantering. Även inrättande av separata toalett/urinledningar är angeläget, vilket minskar övergödningen. Försök pågår i olika delar av landet. - Återanvändning av byggnadsmaterial. Vid rivning av fastigheter krävs särskilda insatser för att miljöfarligt material skall tas om hand på korrekt sätt. Utveckling och igångsättning av bygg- och ombyggnadsprojekt med återvunna material är angeläget. Ett särskilt problem utgör material från områden som utförs med plastgjuten betong. - Kretsloppsanpassad renovering, dvs. renovering som sker med hälso- och miljöanpassade material som kan återanvändas och återvinnas.