prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Rekryteringsstödet som skall användas för arbetslösa med svag ställning på arbetsmarknaden kan vara en väg att nå det målet. Rekryteringsstödet syftar till att enskilda svårplacerade arbetslösa skall komma in på arbetsmarknaden och få möjlighet att pröva ett arbete som arbetstagare i enlighet med svensk arbetsrättslig lagstiftning. Stödet skall inriktas mot personer som varit inskrivna som arbetssökande vid arbetsförmedlingen. Arbetsgivaren som betalar avtalsenlig lön till den enskilde får viss ekonomisk kompensation från staten. Denna kompensation skall ersätta vissa kostnader arbetsgivaren har för utbildning, introduktion, tidigareläggning eller utökning av anställningar eller för att arbetstagaren har reducerad arbetsförmåga på grund av lång arbetslöshet och/eller bristande erfarenhet. De av regeringen föreslagna förändringarna av rekryteringsstödets inriktning beräknas ge upphov till en besparing motsvarande under som delfinansiering av utbildningssatsningen. Beredskapsarbete har som syfte att ge tillfällig sysselsättning åt arbetslösa som inte kan få ordinarie arbete eller någon annan lämplig arbets- marknadspolitisk åtgärd. Tiden i beredskapsarbete får inte överstiga . Om det finns särskilda skäl kan dock tiden i beredskapsarbeten som medför investeringar förlängas med ytterligare . Åtgärden beredskapsarbete har varit ett viktigt och betydelsefullt redskap för att förverkliga både arbetsmarknadspolitiska mål och mål inom andra politikområden såsom regional- och kulturpolitiken. Lön för beredskapsarbete utbetalas av arbetsgivaren enligt gällande kollektivavtal. Enligt gällande regler får arbetsgivaren ett bidrag med högst av den bidragsgrundande lönekostnaden , dock högst . Regeringen föreslår nu att bidrag till beredskapsarbete av tjänstekaraktär får lämnas med högst per dag, dock högst av lönekostnaden, . En stor del av verksamheten inom skogs-, natur- och kultursektorerna är uppbyggt på systemet med beredskapsarbeten. Bidrag till beredskapsarbeten inom dessa områden får lämnas med ett belopp som högst svarar mot hela lönekostnaden för arbetet. Regeringen ser det som nödvändigt att de genomsnittliga styckkostnaderna för beredskapsarbeten hålls nere. AMS har redan vidtagit åtgärder som inneburit minskade styckkostnader men ytterligare minskning av kostnaderna är nödvändig. Förändringarna beträffande rekryteringsstöd och beredskapsarbete föreslås träda i kraft . Regeringens förslag: En arbetsgivare som anställer en utbildningsvikarie, som arbetsförmedlingen anvisar, kan få ett vikariatsstöd på högst per heldag som vikarien arbetar, dock högst av lönekostnaden inklusive sociala avgifter och semesterersättning . Vid deltidsarbete reduceras vikariatsstödet i proportion till arbetstiden. När arbetsgivaren själv bekostar fortbildning som syftar till att den anställde skall kunna tillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter kan arbetsförmedlingen bevilja ett bidrag - utbildningsstöd - till arbetsgivaren med högst , dock motsvarande högst per vikarie. Utbildningsvikariat får beviljas . Vikariatsstöd bör också kunna lämnas som stöd till arbetsgivare då ordinarie anställd är ledig med lön för att starta egen verksamhet. Förslaget skall gälla . Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler för utbildningsvikariat innebär att en arbetsgivare, som låter en anställd delta i utbildning med bibehållna anställningsförmåner och som efter anvisning av arbetsförmedlingen anställer en ersättare för den som deltar i utbildningen, får göra avdrag från de sociala avgifter som enligt lag skall betalas. För ersättaren får arbetsgivaren göra avdrag med per arbetsdag som ersättaren är anställd. Arbetsgivaren får dessutom göra avdrag med högst , dock högst för varje arbetstagare som deltagit i en av länsarbetsnämnden godkänd yrkesutbildning eller utbildning som ökar deltagarens förutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter. I den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) har regeringen föreslagit att avdraget för ersättaren sänks till per dag och avdraget för utbildningskostnaderna sänks till högst . Dessa förändringar föreslås gälla för utbildningsvikariat som påbörjas eller . Systemet med utbildningsvikariat används mest inom offentlig sektor och endast i mindre utsträckning inom den privata sektorn. En förklaring är att det inom den privata sektorn inte finns den saxnings- och vikariatskultur som kännetecknar den offentliga sektorn. Regeringen ser det som ytterst angeläget att stimulera kompetensutvecklingen även i mindre företag och på mindre arbetsplatser, så att dessa företag kan få en produktivitetstillväxt samt att människor som arbetar i dessa företag blir konkurrenskraftiga på framtidens arbetsmarknad. En övergång till bidragssystem i stället för avdragsrutin i samband med åtgärden utbildningsvikariat skulle möjliggöra även för små arbetsgivare med högst fyra anställda att använda sig av utbildningsvikariaten. De mindre arbetsgivarna har relativt låga inbetalningar av arbetsgivaravgifter. De kan med nuvarande avdragsrutiner inte tillgodogöra sig hela stödet eftersom det möjliga avdraget blir större än arbetsgivaravgiften. RRV har på regeringens uppdrag utrett utbildningsvikariatens framtida utformning. RRV har i uppföljningen konstaterat att åtgärden försvåras eftersom två myndigheter - AMV och - är involverade i beslutet. RRV anser, liksom AMS tidigare föreslagit, att bidrag är att föredra framför avdrag. Regeringen föreslår nu att arbetsförmedlingen får lämna högst i bidrag per heldag till arbetsgivare som anställer en utbildningsvikarie för den ordinarie anställde som med lön deltar i av arbetsgivaren anordnad fortbildning eller är ledig för att starta egen verksamhet. I de fall arbetsgivaren har en kostnad för den anställdes utbildning bör arbetsgivaren också få ett statligt bidrag för denna kostnad. Detta bidrag, som bör benämnas utbildningsstöd bör kunna lämnas med högst , dock motsvarande högst per vikarie. Utbildningen skall vara godkänd av länsarbetsnämnden och syfta till att arbetstagaren skall kunna tillgodogöra sig ny teknik, såsom miljökompetens eller utföra nya arbetsuppgifter. Även utbildning för att förbättra användning av befintlig teknik, till exempel metoder för energieffektivisering eller introduktion av nya miljöledningssystem bör uppmuntras på detta sätt. Den föreslagna förändringen ökar även möjligheterna för arbetstagare som är sysselsatta inom kontorsyrken i mindre företag att få tillgång till kompetenshöjningar eftersom arbetsgivaren kan nyttja hela den subvention som staten erbjuder i samband med fortbildning och kompetensutveckling av en medarbetare. Utbildningsstöd till starta-eget. Regeringen föreslår att stöd också skall kunna lämnas när en anställd vill pröva möjligheten att starta eget. Många anställda har goda affärsidéer som de av bland annat ekonomiska skäl inte får chans att pröva. I syfte att uppmuntra egenföretagande hos dessa grupper anser regeringen att det är angeläget att stimulera arbetsgivare att möjliggöra för medarbetare att pröva nya affärsidéer. Om arbetsgivaren kan få stöd för lönekostnaden för vikarien med högst per heldag, finns förutsättningar för den redan anställde att starta eget med bibehållen lön eller del av lön. För den som vill pröva möjligheten att starta egen verksamhet skall arbetsförmedlingen kunna hjälpa till med bedömningen av företagsidén och, om behov finns, bekosta en starta-eget utbildning. Detta innebär att arbetsförmedlingen skulle få möjlighet att stötta denna grupp på samma sätt som arbetslösa som startar eget, under förutsättning att arbetsgivaren betalar hela eller delar av lönen. Med den här föreslagna förändringen, från avdragsrutin till bidragsgivning, finns förutsättningar att systemet med utbildningsvikariat även framöver skall kunna användas offensivt i det förändringsarbete som pågår inom den offentliga sektorn. Inom detta område kommer till exempel personal inom vård och omsorg samt kontorsadministrationen, som till stor del består av kvinnor, att även få möjligheter till kompetensutveckling eller starta-eget-bidrag. Förslaget bör träda i kraft . Därmed upphör utbild- ningsvikariaten i sin nuvarande form. Inom ramen för den vuxenutbildningssatsning, som regeringen redovisat i kapitel 6, föreslås att ett särskilt utbildningsbidrag införs som också anställda skall kunna ta del av när de tar ledigt för studier upp till gymnsienivå. Detta förutsätter att berörda lokala parter sluter ett avtal där arbetsgivaren åtar sig att som ersättare bereda plats åt en arbetssökande som är långtidsarbetslös och inskriven vid arbetsförmedlingen. Även detta förslag öppnar möjligheter att höja kompetensen i företagen som arbetslösa ges möjlighet till ett reguljärt arbete i form av ett vikariat. Detta förslag kompletterar därmed ovan föreslagna utbildningsvikariat. Regeringens förslag: Arbetslivsutveckling (ALU) skall bedrivas även under nästa budgetår. Detta föranleder en lag om arbetslivsutveckling som skall gälla under . Skälen för regeringens förslag: ALU skiljer sig från API på så sätt att ALU skall utövas utanför den reguljära arbetsmarknaden. anordnades till inom den ideella sektorn. I projektform kan ALU användas för att utveckla och pröva nya affärsidéer som skall leda fram till livskraftiga affärsprojekt. ALU kan också ske i form av till exempel service- och underhållsarbete i ideella föreningar. För den som har varit utan reguljärt arbete länge och för dem som behöver komma tillbaka till arbetslivet kan ett i otraditionella former bli ett viktigt inslag i en handlingsplan . Den arbetslöse skall ges möjlighet att bibehålla och öka sin kompetens för att därigenom öka chanserna till återinträde på arbetsmarknaden. I det lokala samverkansarbetet finns förutsättningar att ta vara på meningsfulla projekt som kan starta i närsamhället. I de flesta kommuner finns en utbyggd samverkan mellan kommun, arbetsförmedling, försäkringskassa och arbetsmarknadens parter. Ett samarbete som ger utmärkta möjligheter att finna lämpliga uppslag till projektarbete i form av ALU. Det är uppgifter som är meningsfulla både för den enskilde och för lokalsamhället. som engagerar vuxna i barns och ungdomars olika miljöer till exempel skolan, barnomsorgen och fritidsverksamheten är exempel på detta. Behovet av fler vuxna som är tillgängliga i barns och ungdomars vardagssituation framstår som allt viktigare. Ett ALU-arbete i projektform kombinerat med kompletterande utbildningsinsatser kan ge arbetslösa en ingång till en ny arbetsmarknad.Den inriktning som regeringen nu vill markera, när det gäller miljöområdet, innebär att projekt med miljöinriktning är angelägna att ta till vara. Inom miljöområdet finns förutsättningar för många som ger den enskilde arbetslöse möjlighet till kompetenshöjning som viktiga miljöintressen tas till vara. Ny teknik inom miljövårdsområdet har utvecklats vilket innebär ökad efterfrågan på kompetens inom området. Behovet av miljö och kretsloppsinformatörer för små och medelstora företag är exempel på detta. Ett inom naturvårdsområdet kan ge arbetslösa en möjlighet att få in en fot på en expanderande arbetsmarknad. Regeringen vill dock markera att ALU- projekt likaväl som andra arbetsmarknadspolitiska projekt inte får snedvrida konkurrensen. I vidare bemärkelse omfattar "gröna jobb" alla de arbetstillfällen som tillkommer vid utveckling av miljöteknik, vid miljöanpassning av företag och utveckling av miljöanpassade processer och produkter. Detta är områden som ständigt utvecklas och där behovet av specialistkompetens är stort. kan med stor framgång genomföras vid till exempel restaurering och vård av sjöar, miljöförbättrande åtgärder i vatten- och avloppsledningar och andra åtgärder inom va-sektorn. Även inom energisektorn och naturvårdsområdet finns möjlighet till . Ett flertal förslag till nya konkreta åtgärder har lagts fram i de till regeringen redovisade aktionsplanerna för biologisk mångfald. Även projekt med huvudsakligen praktikinriktning finns. Inom kultursektorn finns goda förutsättningar för meningsfulla ALU- projekt som både ger den enskilde möjlighet till kompetenshöjning och som tar vara angelägna kulturintressen till vara. Kulturområdet är mångfasetterat och arbetsintensivt och därför kan insatser göras på många olika nivåer. Museernas, arkivens och kulturmiljövårdens stora behov av kulturvårdande insatser ger öppningar för unga människor. kan med stor fördel användas vid till exempel inventeringsarbeten, restaureringsarbeten av olika slag och vid särskilda utställnings och informationsinsatser. Inom de mer konstnärsberoende delarna av kulturområdet kan också flera olika insatsområden för ALU- projekt identifieras. Det är dock viktigt att poängtera att denna typ av inte utsätter kulturarbetare för otillbörlig konkurrens. I syfte att bryta den starkt könsuppdelade arbetsmarknaden skall de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i högre grad än tidigare utnyttjas för att främja jämställdheten på arbetsmarknaden. har arbetslösheten stigit mest för kvinnor. Det är därför angeläget att i ännu högre grad än tidigare göra ordentliga satsningar för att underlätta för kvinnor som varit utanför den reguljära arbetsmarknaden att komma tillbaka i arbete. De kvinnodominerade sektorer som drabbats särskilt hårt av arbetslöshet är kontorsbranschen, vården och handeln. Dessa sektorer har drabbats av både strukturella förändringar och konjunkturförsämringar vilket gör att långtidsarbetslösa med bakgrund från dessa sektorer kan behöva en kombination av åtgärder. Kvinnornas andel i ALU har ökat men är övervägande delen av dem som deltar i ALU-verksamhet män. Ett projektarbete i form av ALU, eventuellt kombinerad med en kompletterande utbildningsinsats, kan vara ett bra sätt för kvinnor som varit arbetssökande och utanför den reguljära arbetsmarknaden under långa perioder att återinträda på arbetsmarknaden. Dagens regelverk säger att ALU endast får anvisas till personer som är berättigade till arbetslöshetsersättning. I de fall en person före arbets- lösheten arbetat deltid sker ingen uppräkning av ersättningen även om hon eller han deltar i åtgärden på heltid. Dessa regler skall kvarstå även . En förlängning av ALU till att avse även nästa budgetår innebär att en ny lag om arbetslivsutveckling måste införas. Den nuvarande lagen (1995:409) om arbetslivsutveckling upphör att gälla vid utgången av . Den nya lagen bör gälla under . Pendlingsstöd får lämnas till en arbetslös som fått anställning till ort dit restiden överstiger i vardera riktningen. Stödet kan utgå under längst med . Om avståndet är för långt för daglig pendling lämnas bidrag till två hemresor . Pendlingsstöd lämnas inte vid tillträdande av en första anställning efter avslutad utbildning om det ej är en arbetsmarknadsutbildning. Regeringens förslag: Pendlingsstöd skall endast lämnas för de reskostnader som överstiger de kostnader som den arbetslöse normalt skulle haft för resor till och från ett arbete inom normalt pendlingsavstånd. Regeln för restid slopas. Skälen för regeringens förslag: När detta stöd infördes fastställdes nuvarande schablon. Det har visat sig att i områden med stort geografiskt pendlingsområde har det skett kraftiga överkompensationer. För att motverka detta föreslår regeringen att ökade reskostnader blir ett kriterium för att erhålla pendlingstöd i stället för restid. Ersättningen bör motsvara den reskostnad, som överstiger den kostnad som lokalt finns för normalt pendlingsavstånd, dock med högst . I övrigt skall samma regler gälla för stödet som . För de personer som har beviljats pendlingsstöd före gäller äldre bestämmelser. 7.4 Särskilda insatser för vissa grupper 7.4.1 Invandrarna på arbetsmarknaden Regeringens bedömning: Insatser för invandrare skall i huvudsak ske inom ramen för de generella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Regeringen anser att de förslag som läggs bör få stor betydelse för att förbättra de invandrade kvinnornas och männens situation på arbetsmarknaden. Därutöver krävs ökad information och rådgivning till invandrarföretagare, översyn av lagstiftningen mot etnisk diskriminering i arbetslivet samt ökad kunskap om mångfald i arbetslivet. Det är dessutom väsentligt att fortsätta arbetet med mentorskap och att arbetsgivare stimuleras att ta initiativ till att anställa invandrare. Skälen för regeringens bedömning: Situationen på arbetsmarknaden för invandrare är mycket allvarlig. har betydligt mindre än hälften av de vuxna utländska kvinnorna och männen någon form av reguljär sysselsättning. Även under högkonjunkturen minskade deras deltagande i arbetslivet. Under den senaste lågkonjunkturen förstärktes tendensen tydligt, bland annat till följd av en markant minskad och förändrad arbetskraftsefterfrågan. Invandrarkvinnornas situation på arbetsmarknaden är särskilt svår. hade exempelvis mindre än var tredje kvinna med utomnordiskt medborgarskap ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund tillsattes den (KU 1994:11) som har ägnat särskilt intresse åt frågor om invandrarnas situation på arbetsmarknaden. lade kommittén fram sitt slutbetänkande ", framtiden och mångfalden" (SOU 1996:55) med förslag till åtgärder. Kommittén föreslår strukturella förändringar av arbetsmarknaden som skulle gynna alla och särskilt invandrare. Förslaget innehåller även vissa förändringar av introduktionen av nyanlända invandrare, förslag om praktikplatser samt stöd till åtgärder för att skapa sysselsättning främst genom egen företagsamhet och särskilda sysselsättningsprogram i närings- livet. Även den har presenterat förslag som berör invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Dock har kommittéerna inte särskilt beaktat invandrarkvinnornas situation utan de föreslår generella insatser för hela gruppen invandrare. Förslagen saknar således ett kvinnoperspektiv och en diskussion om hur villkoren ser ut för kvinnor respektive män. Synpunkter på kommittéernas arbete har inhämtats bland annat vid ett av anordnat remissmöte . Vid detta deltog företrädare för berörda myndigheter, företrädare för invandrarorganisationer, kommuner och landsting samt arbetsmarknadens parter med flera. De närvarande framgår av bilaga 1. Invandrarpolitiska kommitténs slutbetänkande har även skickats ut på remiss till en bred krets . Regeringen har för avsikt att återkomma till en del av förslagen från kommittén efter det att remissbehandlingen avslutats. Regeringen delar till fullo kommittéernas oro över utvecklingen på arbetsmarknaden för framför allt nyanlända invandrare. Regeringen vill liksom kommittéerna understryka det fortsatta behovet av nytänkande och vissa anpassade lösningar som kan medverka till att invandrade kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden förbättras. Invandrarnas inträde på den svenska arbetsmarknaden är en mycket viktig del av integrationen i det svenska samhällslivet. Flyktingars och invandrares behov av arbetsmarknadspolitiska insatser bör emellertid inte i huvudsak lösas genom särskilda åtgärder utan genom att behoven tillfredsställs inom ramen för de generella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Med hänsyn till att många utomnordiska medborgare har en otillräcklig utbildningsbakgrund är det särskilt angeläget att dessa ges möjlighet till att studera inom det reguljära utbildningsväsendet, motsvarande högst gymnasienivå inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Den generella arbetsmarknadspolitiken och det individuella arbetet på arbetsförmedlingarna måste ta som en av sina utgångspunkter att verka och utvecklas i den etniska, kulturella och sociala mångfald som finns i samhället. Eftersom flyktingar och invandrare emellertid är särskilt utsatta och i vissa avseenden berörs av invandrarspecifika problem finns det emellertid behov av kompletterande särskilda insatser för invandrare. Dessa redovisas nedan. Ökad information och rådgivning till invandrarföretagare Eget företagande är en viktig möjlighet för invandrare att få sysselsättning och egen försörjning. har i sitt delbetänkande Arbete till invandrare (SOU 1995:76) föreslagit att staten bör inrätta en särskild bankgaranti för att göra det lättare för invandrare att låna pengar till start och expansion av egna företag. Kommittén har också föreslagit att statliga etableringsstöd bör införas för att gynna tillkomsten av konsultföretag drivna av invandrare med inriktning på svenska exportföretag. Mindre än hälften av remissinstanserna ställer sig positiva till förslagen som drygt en fjärdedel av remissinstanserna ställer sig negativa till förslagen. Från bland annat företagarhåll hävdas att förslagen kan snedvrida konkurrensen. Flera remissinstanser betonar i stället vikten av utbildningsinsatser och rådgivning till potentiella invandrarföretagare. Regeringen anser inte att några nya särskilda bankgarantier eller etableringsstöd till invandrare bör införas. Det är emellertid av stor vikt att de stödformer, som finns för eget företagande, även kommer invandrare till del. Som tidigare redovisats under avsnitt 5 om näringspolitiken föreslår regeringen att särskild information och rådgivning, till exempel vad avser nyföretagarlån och företagarlån till kvinnor, utvecklas för företagare med dålig kännedom om svenska administrativa system och svag förankring i affärsvärlden. Vidare bör invandrare som erhåller starta-eget bidrag få särskild information. , samt bör samverka kring informationen och rådgivningen. Kostnader för resor vid deltagande i yrkesprövning för invandrare (YPI) och viss arbetsmarknadsutbildning framför i en skrivelse till regeringen (dnr A96/2227/IP) att det av flera skäl är viktigt att personer med invandrarbakgrund som har utbildning och arbetslivserfarenhet från sina ursprungsländer i högre omfattning kan arbeta i det yrke som de är utbildade för. Kommittén anser att YPI bör erbjudas alla som har yrkesutbildning och/eller yrkeskunskaper från hemlandet. Detta gäller personer som bedöms ha behov av kompletterande utbildning men där osäkerhet råder om vilken utbildning som bör erbjudas. Kompletteringsutbildningar inom ramen för arbetsmarknadsutbildning, så kallade tillvaratagandeprogram, bör enligt kommittén utnyttjas och utvecklas i större omfattning. Regeringen delar kommitténs synpunkter och bedömer att eventuella kostnader för resor vid deltagande i YPI och kompletteringsutbildningar bör i likhet med vad som gäller , kunna finansieras inom ramen för de otraditionella medlen. Initiativ för att anställa invandrare har i sitt delbetänkande föreslagit att privata och offentliga arbetsgivare bör upprätta och genomföra särskilda program som resulterar i att invandrare anställs i större omfattning än . Mindre än hälften av remissinstanserna har ställt sig positiva till förslaget och flera instanser har betonat att förslaget behöver vidareutvecklas och preciseras. Flera instanser föreslår, bland annat för att få ett bredare folkligt stöd, skulle ett sådant program kunna formuleras mer generellt genom att inriktas på att arbetsstyrkan skall motsvara den arbetsföra befolkningens sammansättning i hela landet avseende såväl kön, medborgarskap som ålder. Under det senaste budgetåret har flera överenskommelser och rekommendationer slutits mellan en rad olika organisationer avseende vikten av att motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism i arbetslivet. Exempelvis har SAF, LO och TCO gemensamt formulerat en rekommendation och betonat det angelägna i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle som kännetecknas av solidaritet och respekt för alla människors lika värde. Vidare har en opinionsledargrupp bestående av företag, organisationer och myndigheter bildats med namnet 2000-gruppen. Målet är bland annat att stödja och uppmuntra rekrytering av framför allt yngre invandrare. Regeringen välkomnar de initiativ som tagits av företag, myndigheter och organisationer för att främja invandrarnas situation på arbetsmarknaden.