prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — infördes den statliga assistansersättningen som ett ekonomiskt stöd till personlig assistans för personer med stora funktionshinder. Utgiftsutvecklingen underskattades inledningsvis bl.a. eftersom målgrupperna och deras ansökningsbenägenhet inte var kända och behovsnivåerna var svåra att förutse. Regeringen har lagt en proposition om den statliga assistansersättningen (prop. 1995/96:146) i vilken vissa mindre besparingar föreslagits. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i saneringsprogrammet och för att finansiera överskridanden av anslag under innevarande budgetår. En besparing görs på kostnader för statlig assistansersättning i enlighet med nämnda proposition. Besparings- och strukturåtgärder vidtas inom systemet för sjukvårdsförmåner rörande såväl tandvård som läkemedel. Dessa besparingar uppgår till . Besparingen inom tandvården är beräknad till , och förutsätter att regeringen beslutar om att en reviderad tandvårdstaxa skall gälla fr.o.m. . Besparingarna inom läkemedelsområdet uppgår till och innebär att egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet för öppen sjukvård och prisnedsatta läkemedel höjs till lägst fr.o.m. samt att förmånssystemet reformeras per med utgångspunkt i de förslag som presenteras av kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) i betänkandet SOU 1995:122 Reform på recept. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen för vårpropositionen utgått från att ytterligare besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet. HSU:s förslag om förstärkta läkemedelskommittéer och en bättre uppföljning av läkemedelsförskrivningen samt formerna för prisförhandlingarna med läkemedelsindustrin förutses ytterligare dämpa kostnadsutvecklingen. Regeringen avser att i en proposition behandla frågan om Apoteksbolagets framtida roll. Mot denna bakgrund har regeringen vid beräkning av den ekonomiska ramen utgått från ytterligare besparingar inom läkemedelsområdet med och . Regeringen avser att föreslå att de statliga subventionerna inom tand- vårdsområdet begränsas till att endast gälla vissa grupper som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov. Barn- och ungdomstandvården, som finansieras av landstingen, berörs inte av förslaget. Besparingen inom tandvårdsförsäkringen beräknas till och avser att bidra till finansiering av de höjda ersättningsnivåerna i sjuk- och föräldraförsäkringen. Regeringen avser att inleda överläggningar med om huvudmannaskapsförändringar för läkemedel. Dessa överläggningar bör också behandla frågor rörande bl.a. assistansersättningen och utformningen av socialbidragen. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 10:Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, reha- biliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension i utgiftsområdet. Inom detta område redovisas även administrationskostnaderna för socialförsäkringen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Statens utgifter inom området uppgår till ca . I sammanhanget skall noteras att ATP i form av förtidspension samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen finansieras vid sidan av statsbudgeten. har omfattande regelförändringar genomförts inom systemen för sjukersättning och ersättning vid arbetsskada. Inriktningen har varit att göra reglerna enklare och mer rättvisa, förbättra möjligheterna att stävja överutnyttjande och att stärka arbetslinjen. Dessa åtgärder har resulterat i minskade utgifter inom såväl sjukförsäkringen som arbetsskadeförsäkringen. Sjuk- och arbetsskadekommittén har i uppdrag att analysera och lämna förslag till utformning av försäkringsskydd vid inkomstbortfall orsakat av ohälsa, hur rehabiliterande insatser skall organiseras samt hur drivkrafterna för förebyggande insatser kan stärkas. Utgångspunkten för kommitténs arbete är att försäkringen ges en tydligt avgränsad roll, att försäkringsskyddet uppfyller krav på effektivitet och rättvisa samt att arbetslinjen stärks och att statens utgifter begränsas. Kommittén lämnade ett delbetänkande (SOU 1995:149) och skall lämna sitt slutbetänkande . Såväl konstruktionen av regelverket för socialförsäkringarna som socialförsäkringsadministrationens effektivitet är viktiga för utgifternas utveckling. skall omfattande förändringar genomföras i försäkrings- och bidragssystemen som det ställs ökade krav på effektivare kontroll och ökad kvalitet. En utredning om socialförsäkringens organisationsstruktur skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i saneringsprogrammet och för att finansiera överskridanden av anslag under innevarande budgetår. Besparingsåtgärderna i detta syfte beräknas uppgå till 1997-1999 och fördelar sig lika mellan sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Detta motsvarar under detta utgiftsområde. Förslaget innebär att sjukpenninggrundande inkomst (SGI) beräknas enligt förslag från sjuk- och arbetsskadekommittén. I beräkningarna har även beaktats att resursförstärkning, motsvarande , tillförs och försäkringskassorna till följd av administrativa merkostnader i samband med ge- nomförande av ändrade regler på vissa områden inom socialförsäkringen. De extra resurserna till socialförsäkringsadministrationen finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområden. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen för vårpropositionen utgått från att ytterligare budgetförstärkningar genomförs inom utgiftsområdet. De ytterligare budgetförstärkningarna uppgår totalt till , och till . Regeringen avser att förlänga arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen från 14 . Åtgärden innebär en förstärkning av statsbudgetens saldo med . baseras ersättningen på aktuell inkomst. Endast en liten del av det samlade antalet sjukfall kommer att påverkas av de nya reglerna för fastställande av sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Regeringen avser vidare att göra en översyn av effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar. I avvaktan på resultat av en sådan översyn minskas tillfälligt den ram som försäkringskassorna har till förfogande för köp av yrkesinriktad rehabilitering med . Som en effekt av den föreslagna förlängningen av arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen samt vunna erfarenheter inom området kommer att arbetsgivarnas insats och engagemang för anställdas rehabilitering öka. Försäkringskassorna har under inom ramen för statens överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen disponerat särskilda medel för upphandling av medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser från hälso- och sjukvården. Denna samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och försäkringskassorna kan nu anses vara etablerad och i huvudsak förutsättas ske med befintliga resurser varför en neddragning av särskilda stimulansmedel med och respektive kan vara motiverad. I beräkningarna har beaktats att ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och närståendepenningen höjs till . Höjningen av ersättningsnivåerna finansieras genom förändringar i beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) samt med förändringar i tandvårdsförsäkringen som redogjordes för under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Besparingen i SGI beräknas till och fördelar sig lika mellan sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 11:Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålders- pension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. Statens utgifter inom området uppgår till ca . I sammanhanget skall noteras att ATP i form av ålders- och efterlevandepensioner till vuxna finansieras vid sidan om statsbudgeten. Utgifterna för ålderspensioner från folkpensioneringen beräknas minska något . ATP-utgifterna stiger i och med att en allt större andel av ålderspensionärerna tjänat in en allt högre rätt till ATP. Detta medför att utgifterna för pensionstillskotten minskar. Även den begränsade uppräkningen av basbeloppet har en återhållande effekt på utgifterna. Antalet nytillkommande pensionärer minskar svagt , vilket också påverkar utgifterna. in kommer den demografiska utvecklingen dock att leda till ett ökat antal ålderspensionärer och därmed ökade utgifter. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i saneringsprogrammet och för att finansiera överskridanden av anslag under innevarande budgetår. Besparingsåtgärderna i detta syfte omfattar inkomstprövning av folkpension för änkepensionärer samt förändrad antagandepoängsberäkning för ATP för förtidspensionärer. Besparingen av inkomstprövning av folkpension för änkepensionärer beräknas till och . Besparingen på an- tagandepoängsberäkningen beräknas till , och . Den förändrade antagandepoängsberäkningen redovisas i socialförsäkringssektorn vid sidan om statsbudgeten. Besparingskravet inom pensionsområdet i syfte att finansiera saneringsprogrammet och överskridanden av anslag under innevarande budgetår uppgår till . Den sammanlagda besparingseffekten av ovan redovisade åtgärder överstiger sålunda besparingskravet varför den överskjutande besparingen ingår i de ytterligare besparingar som regeringen har utgått från vid beräkningen av den ekonomiska ramen för vårpropositionen. De ytterligare besparingarna omfattar ett flertal åtgärder inom utgifts- området. Kompensationsgraden i bostadstillägget till pensionärer sänks från till . Vidare skall innehav av fritidsfastighet ingå i inkomstprövningen av bostadstillägget. Omställningspensionen förkortas från . För efterlevandepension till vuxna genomförs motsvarande växling mellan folkpension och pensionstillskott som tidigare genomförts i förtidspensioneringen. Detta innebär att folkpensionen sänks som pensionstillskottet höjs i motsvarande utsträckning. Sammantaget beräknas besparingseffekten av dessa ytterligare åtgärder till och . Dessa åtgärder avses träda i kraft . Dock träder inkomstprövningen av folkpension för änkepensionärer samt att fritidsfastigheter skall påverka bostadstillägget i kraft . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 12:Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidragen, som återfinns i utgiftsområde 18). Stödet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, bidragsförskott, folkpension i form av barnpension samt vårdbidrag för barn med funktionshinder. Vidare ingår ett särskilt stöd till ensamstående adoptivföräldrar samt bidrag till omkostnader vid adoption av barn från utlandet. Statens utgifter inom området uppgår till . I sammanhanget skall noteras att ATP i form av barnpension finansieras vid sidan om statsbudgeten. Utgifterna för de familjepolitiska stöden styrs av en mängd olika faktorer. Den demografiska utvecklingen och den allmänna pris- och löneut-vecklingen är därvid de faktorer som har störst betydelse för utgiftsutvecklingen. När det gäller den demografiska utvecklingen bör noteras att antalet födda barn har minskat långt mer än vad som antagits i tidigare prognoser. I vad mån denna minskning är tillfällig eller bestående för är osäkert. Den ekonomiska regleringen mellan särlevande föräldrar med barn och stödet till ensamföräldrar har varit föremål för ett långvarigt beredningsarbete. En proposition med förslag till nya regler planeras . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i saneringsprogrammet och för att finansiera överskridanden av anslag under innevarande budgetår. Besparingsåtgärderna i detta syfte beräknas till . Besparingsåtgärderna innefattar modifieringar av förslaget till underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar (Ds 1996:2) motsvarande . Återstoden av besparingarna utgörs av de förändringar i sjukpenninggrundande inkomst (SGI) motsvarande som beskrivits under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen för vårpropositionen utgått från att ytterligare besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet. Dessa besparingsåtgärder innefattar ytterligare modifieringar av förslaget till nytt underhållstöd till barn med särlevande föräldrar (Ds 1995:2) motsvarande , och . Dessutom slopas den förhöjda ersättningen inom föräldrapenningen i samband med barns födelse eller adoption som utges till vardera föräldern under en månad (s.k. pappa-/mammamånad) vilket beräknas ge en besparing på motsvarande och . Dessa åtgärder avses träda i kraft . Till förändringarna i föräldraförsäkringen kopplas inga övergångsregler. I beräkningarna har även beaktats att ersättningsnivåerna höjs till i föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen . De höjda ersättningsnivåerna finansieras med de förändrade regler för sjuk- penninggrundande inkomst (SGI) som redogjordes för under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt med förändringar i tandvårdsförsäkringen som redogjordes för under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Ungefär hälften av den besparing som blir följden av de förändrade SGI-reglerna faller inom utgiftsområde 12. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomförs inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 13:Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, kostnader för kontant arbetsmarknadsstöd samt bidrag till lönegarantiersättning. Utgiftsområdet är starkt konjunkturberoende, framförallt vad gäller arbetslöshetens omfattning, men även av antalet företagskonkurser. Utgifterna påverkas också av regelverkets utformning. Det gäller bl.a. möjligheterna att kvalificera till arbetslöshetsersättning som avgör hur stor del av de arbetslösa som är ersättningsberättigade, ersättningsperiodernas längd och nivåer. De totala utgifterna för utgiftsområdet beräknas uppgå till varav utgifterna för arbetslös- hetsförsäkringen beräknas utgöra ca . Arbetslöshetsersättningen har präglats av stora ut- giftsökningar. Av statsfinansiella skäl och som ett led i att stärka arbets- linjen har regering och riksdag sedan mandatperiodens början beslutat om mycket omfattande förändringar inom utgiftsområdet. Sammantaget innebär de vidtagna åtgärderna att utgifterna varaktigt minskas med . Möjligheterna att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning har stramats upp bl.a. genom att kravet på individens anknytning till arbetsmarknaden har skärpts. Detta har genomförts dels genom krav på fler arbetade dagar i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. , dels genom att för en första ersättningsperiod fr.o.m. kräva att reguljärt arbete skall ha utförts. För att förmå arbetsgivarna att i högre grad erbjuda heltidstjänster har möjligheterna att erhålla arbetslöshetsersättning vid sidan av deltidsarbete fr.o.m. skärpts för personer med tillsvidareanställning på deltid. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänktes från till av den tidigare inkomsten. sänktes grundbeloppet i det kontanta arbetsmarknadsstödet till per dag. För att motverka självförvållad arbetslöshet och för att hindra fusk med arbetslöshetsersättning har antalet avstängnings- och frånkännandedagar utökats fr.o.m. . Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen för vårpropositionen utgått från att ytterligare besparingar görs inom utgiftsområdet. Besparingarna motiveras i viss mån av statsfinansiella skäl, men framförallt syftar de till att finansiera dels utbildningssatsningar som skall genomföras med början under innevarande år, dels de höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen från till fr.o.m. . Dessa satsningar finansieras delvis genom regelförändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avser att i en sysselsättningspolitisk proposition i vår närmare precisera inriktningen och utformningen av dessa besparingsåtgärder. De samman- lagda bruttobesparingarna inom utgiftsområde 13 beräknas till , och . Inom arbetslöshetsförsäkringen har antalet ersättningstagare med långa perioder av arbetslöshet ökat kraftigt . Ofta har dessa personer mot slutet av en ersättningsperiod gått i en konjunkturberoende arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att därefter åter leva på arbetslöshetsersättning. Ju längre personerna befinner sig i denna situation, desto svårare får de att komma tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. Även om dessa personer var och en drabbats av arbetslöshet av olika skäl, är det vanligt med en bristande utbildningsbakgrund. Ofta behövs ett grundläggande kunskapslyft. Regeringen har för avsikt att under utgiftsområde 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid föreslå omfattande utbildningssatsningar motsvarande ca 130 000 platser inom Komvux, den kvalificerade yrkesutbildningen, folkbildningen och högskolan. Finansieringen av dessa utbildningar bör delvis ske inom utgiftsområde 13. Utbildningssatsningarna innebär i sig att de förväntade utgifterna för arbetslöshetsersättningen kommer att minska. För att minimera förekomsten av långa arbetslöshetsperioder och för att ytterligare understryka arbetslöshetsersättningens roll som en om- ställningsersättning har regeringen i proposition 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling (bet. 1995/96:FiU1, rskr. 1995/96:132) påtalat behovet av en bortre parentes inom arbetslöshetsersättningen. Individen skall endast kunna erhålla ersättning . Regeringens kommande förslag i detta avseende kommer att ställa ökade krav på effektiva insatser i syfte att förhindra att personer utförsäkras. Regeringen har tidigare framhållit att så snart utgiftsläget tillåter skall en höjning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen genomföras. Regeringen har för avsikt att föreslå en höjning av kompensationsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen till fr.o.m. . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 14:Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader samt utgifter för statliga arbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdet återfinns även utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder bl.a. för (JämO) som har som mål för sin verksamhet att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och verka för att jämställdhetslagens föreskrifter följs. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca varav utgifterna för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder utgör ca . Utgiftsområdets kostnader för myndigheternas verksamhet styrs i huvudsak av statsmakternas beslut om medelstilldelning. Denna medelstilldelning grundar sig till stor del på det förväntade behovet av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som bl.a. skall bidra till att utjämna sväng- ningarna i ekonomin. Vidare finns en koppling till regelverkets utformning vad gäller bl.a. bidragsnivåer och de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas längd och utformning. Vad gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har fr.o.m. /96 en rad åtgärder genomförts i syfte att hävda arbetslinjen och upprätthålla flexibiliteten på arbetsmarknaden. Inom arbetslivsområdet har organisationen av arbetslivsforskningen förändrats med en ny myndighetsstruktur. Inom jämställdhetsområdet prioriteras åtgärder som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i alla politikområden. Riksdag och regering har vidare beslutat att statliga arbetsgivare fr.o.m. skall betala och redovisa lagstagdade arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, enligt samma regler som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. För utgiftsområdet gäller generellt att det av fastlagda besparingskravet om på offentlig konsumtion fullföljs. Sammantaget har vidtagna åtgärder inom utgiftsområdet inneburit varaktiga bruttobesparingar uppgående till ca . Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar utöver de som riksdag och regering tidigare beslutat om görs inom utgiftsområdet. Ett skärpt effektivitetskrav motsvarande åläggs . Ytterligare besparingar motsvarande läggs på myndigheterna inom utgiftsområdet. Vidare skall utgifterna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskas med ca genom effektiviseringar och/eller regelförändringar. Regeringen avser att i en sysselsättningspolitisk proposition i vår närmare precisera utformningen av dessa besparingsåtgärder. Besparingarna motiveras av statsfinansiella skäl, men är också en del i finansieringen av de utbildningssatsningar regeringen har för avsikt att föreslå under utgiftsområde 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. De sammanlagda bruttobesparingarna uppgår till ca , ca och ca . Vad gäller det av fastlagda besparingskravet på offentlig konsumtion skall detta ifråga om inte tas ut på arbetsförmedlingarna utan istället fullt ut tas ut på den centrala och regionala organisationen. Anslaget skall prioriteras inom ramen för utgiftsområdet. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar statens utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca varav mer-parten avser studiemedel. Flertalet anslag är rättighetsstyrda och anslagsbelastningen är bl.a. beroende av antalet utbildningsplatser. En parlamentariskt sammansatt kommitté gör en övergripande översyn av studiestödssystemet. Kommittén skall enligt direktiven lämna förslag till ett mer sammanhållet studie-stödssystem. I takt med den stigande arbetslösheten har medel för tillfälliga insatser inom utbildningsområdet tillförts anslagen för att kunna erbjuda kompletterande utbildning för personer som är eller riskerar att bli arbetslösa. Regeringen har i beräkningen av den ekonomiska ramen för vårpropositionen utgått från att saneringsprogrammet skall fullföljas i enlighet med beslut . I förra årets budgetproposition (1994/95:100 bil.9) redovisades således ett besparingsprogram som skulle genomföras fram t o m . I beräkningen av utgiftstaket för utgiftsområdet Studiestöd har som ett led i detta program en nedräkning gjorts med sammanlagt för . För uppgår besparingarna till ytterligare . Utöver ovan angivna besparingar har utgångspunkten varit att ytterligare besparingar avseende studiemedel görs om ca . Under utgiftsområdet har vidare utgifter för beräknats för den omfattande utbildningssatsningen på 130 000 platser inom komvux, folkhögskola, kvalificerad yrkesutbildning och högskola som regeringen senare avser att föreslå .