prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — | | Offentlig förvaltning och näringslivet bör främja utvecklingen av| | programvaru- och informationsindustrin genom att lägga ut mer av | | sin programvarutillverkning utanför den egna verksamheten. | | Grundutbildningen vid högskolorna inom programvaruområdet, | | multimedia och kommunikation måste stärkas. | | Samarbetet mellan forskningen vid universitet och högskolor och | | näringslivet bör utvecklas. | | Förutsättningarna för att inrätta ett och/eller ett | | svenskt forskningscentrum för utvecklingen av IT och dess | | användning skall prövas. | | Exportråd skall samla svenska program- | | varuföretag för en gemensam exportsatsning. | | Regeringen avser att uppdra åt att i samarbete med | | se över kapitalförsörjningen till programvaruföretag och andra nya| | kunskapsintensiva . Den svenska programvaruindustrin sysselsätter ca 150 000 personer inklusive konsulter och säljande organisationer. Omsättningen beräknas uppgå till . Programvarutillverkningen avser dels stöd- jande programvara för olika funktioner i företag och offentlig förvaltning dels utveckling av programvara som ingår i produkter och tjänster. Programvara används inte bara i persondatorer och annan IT-utrustning. För svensk exportindustri skärps kraven på programvara i förädlade produkter. Att behärska programvaruteknik och effektivt kunna framställa programvara har således avgörande betydelse för det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Företag som och betecknar sig som programvaruföretag och programvara är internationellt sett en snabbt växande industrigren. Framtiden för t.ex. person- och lastvagnar ligger också i elektroniken och i programinnehållet i fordonen. är dock i ett internationellt perspektiv relativt svagt inom industriell programvaruteknik, trots att det svenska näringslivets konkurrenskraft är starkt beroende av kompetens på området. Huvuddelen av programvaruutvecklingen inom industrin bedrivs ännu internt utan konkurrens. Även administrativa system inom näringslivet och i den offentliga förvaltningen utvecklas och förvaltas till stor del i egen regi. Jämfört med annan produktion är graden av industrialisering låg inom programvarutillverkningen. På motsvarande sätt som inom verkstadsindustrin bör en omstrukturering av programvaruindustrin mot en ökad användning av specialiserade underleverantörer leda till ökad effektivitet och ökad grad av återanvändning. Offentlig förvaltning bör i högre utsträckning agera katalysator för utveckling av programvara genom offentliga och öppna upphandlingar av väldefinierade programprodukter utifrån användarbehov. Offentlig förvaltning och näringslivet förutsätts bör kunna lägga ut mer av sin programvarutillverkning utanför den egna verksamheten. Detta bör leda till ökad konkurrens på programvaruområdet och en industristruktur som kännetecknas av en stor mängd mindre programvaruföretag som levererar färdiga programprodukter till industriföretagen och till den offentliga förvaltningen. Ett exempel på detta är den genomföra upphandlingen av telefonitjänster för statsförvaltningen där kravställandet drivit fram helt nya verksamhetsstödjande tjänster hos operatörerna. Möjligheten att använda s.k. teknikupphandling på IT-området är föremål för en särskild utredning (Utredningen om former och områden för offentlig teknikupphandling, N 1995:06). Utredningen skall redovisa sitt arbete . Regeringen har tidigare (se avsnitt 5.2.3.) pekat på behovet av insatser inom den högre utbildningen och forskningen. Inom ramen för de aviserade insatserna skall möjligheterna att stärka grundutbildningen vid högskolorna inom programvaruområdet, multimedia och kommunikation prövas särskilt. Det är angeläget att forskning och kompetens inom industriell programvaruteknik och utveckling av programmering av komplexa system ges ökad prioritet. Även teknik- och kunskapsöverföringen mellan högskolorna och industrin behöver förbättras. De s.k. teknikbyar som finns på ett antal platser i och som bygger på samarbete lokalt mellan högskola och näringsliv har visat sig ge goda resultat. EU:s satsning på IT och har givits en hög prioritet i kommissionens arbetsprogram. I ett stort antal dokument pekar EU:s beslutsfattare på de omvälvningar i samhället som IT-utvecklingen medför. saknas i EU en resurskoncentration, som kan medverka till att företag och samhällsmedborgare görs redo för och kan nyttiggöra omställningen. EU- kommissionen har i sin handlingsplan på IT-området tagit upp frågan om att etablera ett särskilt på IT-området. Något beslut har ännu inte fattats. Utvecklingen på området för avancerade tele- och datakommunikationer är av mycket stor betydelse för EU som helhet. Mot denna bakgrund kan ett gemensamt institut utgöra ett väsentligt stöd genom att erbjuda en samlad FoU-kompetens för att utveckla nya användningsområden. Regeringen avser att pröva förut- sättningar för en framtida lokalisering av ett med denna inriktning i . Svensk programvara på export En stark inhemsk programvaruindustri förutsätter export för att bli ekonomiskt bärkraftig. Exportråd prioriterar exportstöd till små och medelstora företag med särskild inriktning på IT. Många programvaruföretag har svårt att nå ut med sina produkter på export på grund av begränsade kunskaper om marknadsföring och försäljning på en internationell marknad. De elektroniska marknadsplatserna kommer här att förbättra möjligeterna högst väsentligt.Sveriges Exportråd skall i samarbete med Swebizz ta initiativ till att samla programföretagen för en gemensam exportsatsning. Satsningen innebär att alla intresserade program- varuföretag ges en möjlighet att nå ut på den globala marknaden. initiativ utgör ett underlag för att bedöma eventuella ytterligare insatser för att underlätta programvaruföretagens marknadsföring för export. Regeringen har uppmärksammat att programvaruföretag och andra nya , s.k. kunskapföretag, har svårt att få tillgång till kapital på marknaden. Dessa företags fysiska substansvärden är ofta små. Tillgångarna finns i form av kunskap och idéer, vilket ställer till problem vid bl.a. bankernas kreditvärdering. Regeringen avser därför att uppdra åt att i samarbete med se över kapitalförsörjningen till nya . En fråga att belysa i detta sammanhang är om kreditgivare kan behöva utveckla ytterligare kreditvärderingsvillkor för att bättre svara upp mot kunskapsföretagens behov. Små och medelstora företag --------------------------------------------------------------------- | De små och medelstora företagens IT-användning bör i första hand | | främjas genom en breddad marknad via offentliga och privata upp- | | handlingar. Förenklad kommunikation med myndigheter på elek- | | tronisk väg kan också bereda vägen för företagens IT-användning. | | Därutöver kan lokala initiativ och en ökad samverkan mellan stat-| | liga myndigheter, regionala organ, kommunerna, högskolorna och | | näringslivet bidra till att påskynda spridningen av IT i de | | mindre företagen. | | Regeringen avser att uppdra åt att i samverkan med | | och sprida information om goda IT- | | tillämpningar och utvecklingsmöjligheter för småföretag. Småföretagens IT-användning bör i första hand främjas genom en breddad marknad via offentliga och privata upphandlingar. Den offentliga förvaltningen kan även verka pådrivande för företagens IT-användning genom att underlätta elektronisk kommunikation mellan företag och myndigheter (se vidare avsnitt 5.4.3 Den offentliga förvaltningens IT-användning). I de små och medelstora företagens utveckling spelar emellertid också de lokala och regionala förutsättningar en stor roll. Regeringen har bl.a. i propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) framhållit att kommunerna spelar en viktig roll när det gäller att främja utvecklingen av de små och medelstora företagen. Flera initiativ tas också lokalt och/ eller regionalt och i samverkan med . Enligt en redovisning från har en tredjedel av kommunerna arbetat fram IT-strategier sammanlänkade med bl.a. den lokala näringspolitiken och merparten av landets kommuner bedöms ha utarbetat liknande strategier före utgången av . Regionala initiativ har lett till samverkan mellan företag, högskolor och förvaltning för att stärka möjligheterna att med hjälp av IT utveckla regionens tillväxt och sysselsättning. Det pågår även ett stort antal aktiviteter i samverkan mellan länsstyrelser och kommuner med nätverksbyggen och andra stödjande insatser visavi småföretagen. Länsstyrelserna bör uppmärksamma IT:s möjligheter i sitt arbete med olika regionalpolitiska stödformer och bör särskilt svara för att olika statliga insatser på regional nivå samverkar och främjar en önskvärd utveckling i enlighet med denna proposition. kan spela en viktig roll när det gäller IT- utvecklingen i mindre företag. Genom bl.a. de regionala ALMI-bolagens närhet till de mindre företagen har goda förutsättningar att intitiera projekt som främjar dessa företags IT-användning och utveckling. För att underlätta den fortsatta utvecklingen av de lokala IT-strategierna behövs information om goda IT-tillämpningar och utvecklingsmöjligheter med hjälp av IT för småföretag. Regeringen avser därför att uppdra åt att, i samverkan med och , utveckla informationen mot småföretagen till småföretagen. Turistnäringen omsätter ca varav tillförs genom utländska besökare. Turistnäringen ökar med totalt och är tredje största exportnäring. I enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition om exportinsatser m.m. (prop. 1995/96:94) har regeringen anvisat för utveckling av IT- användningen inom turistnäringen i syfte att stärka position som turistland. --------------------------------------------------------------------- | Initiativ för att påskynda utvecklingen av den elektroniska | | handeln har tagits av Toppledarforum och av regeringens | | . | | Regeringen avser att uppdra åt att finna former för en | | effektivare elektronisk informationsspridning till svenska | | företag när det gäller offentliga upphandlingar inom EU. För ett land som med långa fysiska avstånd till marknaderna ger utvecklingen av den elektroniska handeln möjligheter för svenska företag att konkurrera på någorlunda lika villkor. För de mindre företagen, som har svårt att på egen hand nå den europeiska och globala marknaden erbjuder den elektroniska handeln nya möjligheter till marknadsföring och försäljning. Ur näringspolitiska utgångspunkter är detta ett område som bedöms få stor genomslagskraft och därmed också stor betydelse för näringslivets utveckling framöver. bör därför ligga i framkant i utvecklingen av den elektroniska handeln. Toppledarforum och regeringens har tagit initiativ till att påskynda införandet av elektronisk handel och uppmuntra en ökad användning av elektroniska marknadsplatser mellan företag, såväl nationellt som internationellt. Liknande initiativ har tagits i t.ex. , , , och . Toppledarforums satsning innebär att elektronisk offentlig upphandling införs i hela den offentliga förvaltningen. Ett av målen är att av upphand- lingsvolymen för frekventa varor och tjänster skall ske elektronisk (se vidare avsnitt 5.4.3 Den offentliga förvaltningens IT-användning). roll är initiativtagarens, dvs. att medverka till att intresserade användare och leverantörer kommer samman i former som möjliggör en snabb utveckling av elektronisk handel för svenska företag. Arbete bedrivs i en nystartad förening, Swebizz. , som vill sälja på Internet samt leverantörer som utvecklar produkter som skapar marknadsplatsen, kan bli medlemmar. Swebizz skall visa på affärsnyttan med bl.a. goda exempel och pilotverksamhet samt verka för att undanröja hinder. Härigenom vill föreningen verka för att svenska företag kan utnyttja Internet som marknadsplats. Hinder är framför allt brist på globala säkerhetslösningar, elektroniska betalningssystem, oklarheter i lagstiftning och bristande kompetens hos företagare kring marknadsplatsens möjligheter och tekniska realisering. Ett samarbete håller även på att etableras med en motsvarande organisation i , CommerceNet. Den offentliga upphandlingen inom EU uppgår till totalt mer än . Svenska företag, särskilt de mindre och medelstora företagen, har i likhet med motsvarande företag i andra EU-länder svårigheter att få information angående offentliga upphandlingar i EU:s medlemsländer. Regeringen avser därför att uppdra åt att finna former för en effektivare informationspridning till svenska företag när det gäller offentliga upphandlingar inom EU. Vissa handelspolitiska frågor på IT-området -------------------------------------------------------------------- | Pågående internationella förhandlingar på det handelspolitiska | | området har stor betydelse för industrins utveckling. De avser | | förslaget från amerikansk industri om ett informa- | | tionsteknologiavtal (), de transatlantiska förbindelserna | | samt den förlängda telekommunikationsförhandlingen inom ramen för| | WTO. Frågan om att förbättra möjligheterna till konkurrens på lika villkor för europeisk IT-industri i förhållande till i första hand amerikansk och japansk industri berör bl.a. tullar. EU hade vid inträde som medlemsland relativt höga tullar på elektronikkomponenter. Den svenska importen av dessa varor uppgår till . EU:s tullar har dock sänkts betydligt som följd av tullkompensationer enligt reglerna i världshandelsorganisationen . presenterade amerikansk industri ett förslag om informationsteknologiavtal () som främst syftar till nolltullar för eletronikkomponenter och telekommunikationsutrustning men som även kan omfatta andra former av diskriminerande handelsregler. har välkomnats av svensk industri. med deltagande av åtminstone EU, , och utgör en högprioriterad handelspolitisk fråga . Vid toppmötet EU - i antogs en gemensam deklaration och en handlingsplan för en fördjupning av de transatlantiska förbindelserna. Handlingsplanen spänner över ett brett fält av samarbetsområden. De mest konkreta förslagen finns på det handelspolitiska området där det bl.a. ingår som en särskild punkt att parterna skall sträva efter att ingå ett informationsteknologiavtal. Handlingsplanen talar dessutom om ett bredare samarbete på IT-området. Näringslivet har etablerat en Transatlantic Business Dialogue som ett komplement till det arbete som görs på det officiella planet inom ramen för handlingsplanen för de transatlantiska förbindelserna syftande bl.a. till att eliminera resterande tekniska handelshinder. På grund av den snabba utvecklingen på IT-området och inom telekom- munikationssektorn kunde förhandlingarna om grundläggande tele- kommunikationstjänster inte slutföras inom ramen för Uruguay-runda. Förhandlingarna om dessa tjänster har förlängts fram till . Den förlängda telkommunikationsförhandlingen, som genomförs inom ramen för WTO, utgår från de deltagande ländernas pågående avregleringar av de inhemska telemarknaderna. Förhandlingen syftar till att deltagande länder öppnar sina marknader för utländsk konkurrens och binder villkoren för marknadstillträde för ett effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur samt sannolikt lägre konsumentpriser. Med utgångspunkt i öppna telemarknad och lagstiftning på detta område, och vår förmåga att hävda oss internationellt på telekommunikationsområdet, verkar genom EU för att uppnå motsvarande marknadsöppningar på för oss intressanta marknader (i första hand , , och ). -------------------------------------------------------------------- | Med IT förändras förutsättningarna för att förverkliga de kul- | | turpolitiska målen. | | En samlad strategi för användning av IT vid myndigheter och | | institutioner inom kulturområdet skall utformas. En utredning | | för att skapa ett svenskt kulturnät pågår. | | IT öppnar också helt nya perspektiv för museernas och arkivens| | möjligheter. Museerna och arkivmyndigheterna bör därför ta aktiv| | del i utvecklingen av multimedier, digitaliseringssystem och | | telekommunikation. | | Regeringen avser att utforma och förankra riktlinjer som under- | | lättar beslut om snabbt införande av digitala TV-sändningar i | | marknätet, om åtgärder för att stärka och förtydliga public | | serviceverksamheten och om insatser för att säkra framtida | | svensk TV-produktion med kultur och kvalitet. Det finns ett nära samband mellan ett rikt och mångsidigt kulturliv och ett öppet och demokratiskt samhälle. Kultur, språk och identitet är inte en gång för alla givna utan formas och stöps om över tiden. I sker nu anpassningar med anledning av förändringar i omvärlden i en allt snabbare takt. IT-området är kanske det område där utvecklingen går allra snabbast. Utvecklingen öppnar många nya möjligheter, men kan ibland också upplevas som ett hot. Det svenska samhället bygger på grundläggande värderingar som demokrati och rättvisa, där yttrandefrihet och mångfald i den offentliga debatten är vitala delar. IT erbjuder elektroniska samtalsrum för den demokratiska debatten för dem som har tillgång till och kunskap om information och teknik. Det är därför av stor vikt att tekniken blir tillgänglig och att kunskapen om hur den används kommer så många som möjligt till del. IT kan också utnyttjas för att bevara, sprida och utveckla vår kultur, vårt språk och vår identitet. Med IT kan allmänhetens tillgång till vårt kulturarv och till den samtida konsten öka. IT kan även bidra till att utveckla nya konstnärliga uttrycksformer samt underlätta distribution av svenska kulturprodukter. Med IT öppnas nya möjligheter till ett brett deltagande i den offentliga debatten. Utvecklingen på IT-området påverkar och kommer i allt högre utsträckning att påverka vår vardag. Sammansmältningen mellan data-, tele- och medieindustrierna spelar i det sammanhanget en viktig roll. Med IT förändras förutsättningarna för att förverkliga de kulturpolitiska målen. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i en kulturpolitisk proposition. Regeringen har tillsatt en utredare (1995:03) med uppdrag att utforma en samlad strategi för användning av IT vid myndigheter och institutioner inom kulturområdet. I uppdraget ingår bl.a. att finna öppna tekniska system där olika former för systematisering och katalogisering av information beaktas så att frågan om användarvänlighet sätts i centrum. Det innebär bl.a. att utredaren skall klargöra förutsättningarna för att göra kulturinstitutionernas kunskap och information i form av t.ex. bilder, tavlor, texter, ljudupptagningar och film tillgänglig elektroniskt Utredningen ska redovisa sitt arbete . Kulturmiljövården, museerna och arkiven Det arbete som är inriktat på att bevara kulturarvet genom kulturmiljövård och museiverksamhet bygger i hög grad på inventering och dokumentation av bebyggelse, kulturlandskap, fornlämningar och kulturföremål. Dokumentationen används som underlag för samhällsplaneringen, för grunddata i kunskapsuppbyggnad och forskning samt som utgångspunkt för kunskapsförmedling till museernas publik. IT innebär att nya perspektiv öppnas för det traditionella kulturvårdsarbetet genom att data om kulturarvet kan användas, kombineras och spridas i tidigare otänkbara former. I kulturmiljöarbetet blir det möjligt att via geografiska informationssystem göra jämförelser mellan de historiska landskapen såsom vi känner dem från äldre och det moderna kulturlandskapet. IT öppnar också helt nya perspektiv på museernas möjligheter att möta allmänhetens intressen och krav som den skapar nya förutsättningar och synergieffekter för tolkningarna och rekonstruktionerna av vårt förflutna. Därför måste museerna ta aktiv del i utvecklingen av multimedier, digitaliseringssystem och tele- kommunikation. En grundläggande förutsättning för museernas utveckling på IT-området är att de arbetar med en gemensam struktur, vilket krävs för att samlingarna skall bli en tillgänglig resurs för hela landet. Regeringen kommer att ställa krav på att de statliga museerna, och museerna med statliga bidrag, arbetar fram en enhetlig struktur för samlingarna. Det virtuella museet används som ett begrepp för att beteckna en multimedial utställning som ofta saknar en motsvarighet i verkligheten. Utställningen består vanligen av nätverksburna tvådimensionella bilder, text och ljud. Internationellt har man konstaterat att väl utformade och innehållsrika virtuella utställningar blir ett viktigt verktyg marknadsföring som kan öka intresset för riktiga besök på museerena. De tekniska förutsättningarna för virtuella utställningar finns redan, liksom fallet är med andra tillämpningar för museerna. Därför kommer säkerligen dessa användningsområden att expandera och utnyttjas allt mer . IT-utvecklingen innebär även att förutsättningarna för arkivbildning och arkivverksamhet i grunden har förändrats inte minst genom möjligheten till digital lagring. Arkivverksamheten syftar till att tillgodose kultur- arvsintressen, rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för förvaltningen och rättsskipningen samt för forskningens behov. Arkivvårdsmyndigheterna har ett ansvar för att det utformas klara rutiner för att garantera ett tillräckligt och representativt källmaterial. Digitaliseringen av TV och radio Alla som bor i har tillgång till minst tre rikstäckande marksända TV-kanaler och till minst fyra rikstäckande marksända radiokanaler. Utöver dessa kanaler finns lokala radio- och TV-kanaler. Drygt hälften av hushållen i har dessutom tillgång till satellitsända TV-kanaler. Sändningar sker till största delen med analog teknik. Digital distribution av TV och radio kommer i grunden att förändra förutsättningarna för svenska etermedier och för svensk mediepolitik. Digitaltekniken ger inte bara bättre frekvensutnyttjande och högre kvalitet utan förebådar också vad som är möjligt i det framtida multimediasamhället. Digitala ljudradiosändningar från markbundna sändare inleddes . Dessa skall utvärderas . Det förekommer också satellitsändningar med digital teknik. En särskild utredare har lagt fram betänkandet Från massmedia till multimedia (SOU 1996:25). Där föreslås att digitala TV-sändningar i marknät ska byggas ut i . Enligt utredaren kan en första etapp påbörjas och vara slutförd . Denna etapp ger sändningsmöjligheter för åtta rikstäckande marksända kanaler, dvs. fem nya kanaler utöver de nuvarande tre. Beslut om digitala TV-sändningar i marknät diskuteras också i , och . Om tidigt kan införa digital TV-teknik kan det ge näringspolitiska fördelar. Ett snabbt införande av digital marksänd TV-teknik kan öka yttrandefriheten och mångfalden samt motverka privat och offentlig maktkoncentration. ges möjlighet att sända i marknätet, som når alla hushåll i landet. Införandet av digital sändningsteknik kan bl.a. ge nya, svenska TV-kanaler med svensk- och nordiskproducerade program möjlighet till ökad decentralisering med fler lokala och regionala TV-kanaler. Socialdemokraterna, har enats om riktlinjer som underlättar beslut om snabbt införande av digitala TV-sändningar i marknätet, om åtgärder för att stärka och förtydliga public serviceverksamheten och om insatser för att säkra framtida svensk TV-produktion med kultur och kvalitet. Innan beslut kan fattas om digital uppbyggnad av marknätet måste frågor besvaras om t.ex. i vilken takt det digitala marknätet kan byggas ut, hur snabbt det analoga marknätet kan avvecklas, i vilken mån särskilda stimulanser behövs för att underlätta för hushållen att ta emot digitala sändningar och vilka ändringar i lagstiftning som behövs. Regeringens avsikt är att samtliga kostnader i samband med digitaliseringen skall finansieras fullt ut och inte medföra några kostnader för staten. 5.4.3 Den offentliga förvaltningens IT-användning ---------------------------------------------------------------- | Regeringen lägger fast övergripande mål för den offentliga | | förvaltningens IT-användning och ett åtgärdsprogram i syfte | | att åstadkomma en förnyelse av offentlig förvaltning med stöd| | av IT.