prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------------------- | Regeringen avser att ge i uppdrag att | | utveckla ett IT-baserat nationellt bibliotekssystem. | | Regeringen avser att överväga ett särskilt utvecklingsstöd för| | datorisering av folkbiblioteken. | | Ett arbete pågår inom i syfte att skapa en | | samlad syn på bibliotekens roll i IT-utvecklingen. En ny | | bibliotekslag förebereds. har ett väl utbyggt biblioteksväsende som varit en föregångare internationellt när det gäller att utnyttja ny teknik för att förnya och ut- veckla biblioteksverksamhet. Ett exempel på detta är det nationellt täckande LIBRIS-systemet, som utgör kärnan i det nationella bibliotekssystemet i . Regeringens bedömning är att LIBRIS-systemet behöver moderniseras och göras mer användarvänligt. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utveckla LIBRIS till ett modernt och heltäckande bibliotekssystem. Regeringen fäster stor vikt vid läns-, folk- och skolbibliotekens utveckling. IT:s genomslag och risken för att informationsklyftorna ökar gör att det behövs insatser som underlättar tillgången till information och ger breda grupper av människor möjlighet att använda IT. Folkbiblioteken kommer att spela en viktig roll när det gäller alla medborgares tillgång till information via IT. Folkbiblioteken har en bred geografisk spridning och når en stor del av befolkningen. De är en del av ett större nätverk, vilket innebär att de kan hämta information på ett effektivt sätt, och här finns erfarenhet av att söka och värdera information. I detta sammanhang är det viktigt att skolbiblioteken och folkbiblioteken samarbetar för att ge elever, lärare och andra kommuninvånare tillgång till dessa IT- tjänster. Bibliotekssystemet måste kunna utnyttjas av läns- och folkbiblioteken i syfte att öka tillgängligheten till biblioteksinformation runt om i landet. Regeringen överväger därför att föreslå att det införs ett särskilt utvecklingsstöd för folkbiblioteken i syfte att ge tillgång till nätverk och databaser och ökade möjligheter att erbjuda besökarna service vad det gäller att söka information i databaser m.m. IT leder till att biblioteksverksamheten måste omvärderas och utvecklas. kommer frågor om biblioteken och IT att behandlas, bl.a. kommer förslag till en ny bibliotekslag att läggas fram. -------------------------------------------------------------------- | För att IT skall bli en verklig drivkraft för tillväxt och välstånd| | ställs höga krav på samhällets informationsförsörjning. På detta om-| | råde har staten viktiga och delvis nya uppgifter. Målet är att | | utforma en infrastruktur som ger hög tillgänglighet till basin- | | formation och som är tillväxtbefrämjande. 5.3.1 Mot en sammanhållen informationsinfrastruktur Regeringen har i sina förslag beträffande statens roll och uppgifter på IT- området starkt betonat betydelsen av samhällets informationsförsörjning. Detta förutsätter en väl utvecklad informationsinfrastruktur. har inhämtningen, förvaltningen, förmedlingen och användningen av information i hög grad byggts upp och utformats för en speciell verksamhets eller samhällssektors behov. IT-utvecklingen medför nu att ökad tonvikt läggs vid kommunikation och informationsöverföring mellan verksamheter och sektorer och att tidigare åtskilda informationssystem successivt växer samman till ett mer enhetligt och samverkande nätverk för hela samhällets informationsförsörjning. I denna utveckling ligger också att informationen och informationssystemen allt mera blir en gemensam resurs och angelägenhet för alla företag, myndigheter och en- skilda. Informationsförsörjningen och den infrastruktur som skall bära upp informationsförsörjningen tonar därmed fram som en nationell tillgång av stor strategisk vikt. Utvecklingen mot en mer sammanhållen informationsinfrastruktur befinner sig ännu bara i ett inledningsskede. Att utforma denna nya bas för samhällets informationsförsörjning är en angelägen uppgift. Det är uppenbart att de kommunikationssystem som krävs för att förmedla informationen kommer att vara en vital beståndsdel. Vidare måste samhällets grunddatabaser utgöra en central del i denna informationsinfrastruktur. Detta avsnitt fokuserar därför på utvecklingen inom dessa två centrala områden. Även andra avsnitt innehåller åtgärder som ställer krav på och påverkar samhällets informationsinfrastruktur. Det gäller avsnitten om rättsordningen, utbildning för och i kunskapssamhället, den offentliga förvaltningens IT-användning, kulturpolitiken, miljöpolitiken samt transportsektorn och energisektorn. 5.3.2 Kommunikationerna i ett IT-perspektiv -------------------------------------------------------------------- | Informationsinfrastrukturen skall utvecklas till väl fungerande | | allmänna plattformar för att stödja produktion, konsumtion, | | rekreation m.m. och utveckling av nya tjänster. Målet är att | | skapa flexibilitet och frihet i tillämpningarna. har i samband med behandlingen av frågor inom IT-område (bet. 1995/96:TU1) konstaterat att regeringen har det övergripande ansvaret för att har ett fungerande kommunikationssystem. I detta ansvar ingår uppgiften att se till att kommunikationsnäten utnyttjas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och att alla medborgare kan få tillgång till nätanknutna tjänster på likvärdiga villkor. Enligt regeringens uppfattning ligger det också inom ramarna för kom- munikationspolitiken att svara för att det sker en integrerad utveckling av IT/telekommunikationer och fysiska transporter för att lösa samhällets kommunikationsbehov. I detta ingår bl.a. att göra en mer medveten och systematisk avvägning mellan fysiska och elektroniska kommunikationer för att tillfredsställa efterfrågan på goda kommunikationer. Regeringen har också vidtagit en rad åtgärder inom bl.a. statistik-, forsknings- och analysområdena som syftar till att utveckla en mer sammanhållen syn på kommunikationssystemet. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta en nationell plan för kommunikationerna i (, K 1995:01). Uppdraget omfattar hela trafik - och kommunikationsområdet. I direktiven ingår bl.a. att utreda miljöanpassning, infrastrukturens utformning och investeringsplaneringens inriktning samt åtgärder på IT-området. skall också analysera om utvecklingen av arbetsformer och hjälpmedel för distansarbete kan erbjuda alternativa sätt att tillgodose ett ökat behov av kommunikation och påverka behovet av utbyggd kapacitet i infra- strukturen. Regeringen har som målsättning att kommitténs förslag skall kunna läggas till grund för ett samlat kommunikationspolitiskt beslut . Innan en mera genomgripande översyn sker av målen för kommunikationspolitiken i stort bör förslag och beredningen av dessa förslag avvaktas. Detta hindrar emellertid inte att det redan nu är möjligt att ange vissa övergripande riktlinjer som bör prägla kommunikationspolitiken. Kommunikationspolitiken bör utformas med utgångspunkt i ett större mått av helhetssyn på informationsinfrastrukturen. Politiken kan enligt regeringens mening inte längre enbart inriktas på att tillgodose kraven på den tekniska infrastrukturen och de fysiska nätverken. Den måste vidgas till att även omfatta samhällets informationsbas och sådana generella IT-tillämpningar som kan komma att få stor betydelse för den samlade informationsinfrastrukturens utformning. Politiken måste också anpassas till de nya villkor och förutsättningar som IT i sig skapar. Utvecklingstempot, områdets tilltagande mångformighet och kommunikationssystemens internationalisering medför enligt regeringens mening att centralstyrd planering på IT- och telekommunikationsområdet inte är funktionell. Den svenska infrastrukturen måste integreras i ett globalt sammanhängande nät, eller ett nät av nät, som kommer att utnyttjas för en mångfald tänkbara kommunikationsbehov och tjänster. Detta kan endast ske genom ett decentraliserat beslutsfattande där varje användare ges frihet att själv välja sina kommunikationslösningar. kommer det fortfarande att vara så att varje enskild användares nytta av och tillgång till kommunikationsnäten är beroende av att näten kan delas av många. Behovet av samverkan och samordning kvarstår således i oförminskad grad, men dessa behov måste mötas på andra sätt . Kommunikationspolitiken bör mot denna bakgrund inriktas på att främja en god IT-användning genom att säkerställa att infrastrukturen utvecklas till väl fungerande allmänna plattformar för att stödja produktion, konsumtion, rekreation mm och utveckling av nya tjänster. Målet är att skapa flexibilitet och frihet i tillämpningarna. Därför är det också enligt regeringens mening olämpligt att statsmakterna låser fast sig i bestämda uppfattningar om vilken teknik som skall utnyttjas för att stödja olika funktioner och tjänster. Staten har dock det slutliga och övergripande ansvaret för att den fysiska infrastrukturen är effektiv, rikstäckande och allmänt tillgänglig. 5.3.3 Översyn av telelagen m.m. -------------------------------------------------------------------- | Telelagen ses över. Lagstiftningen skall anpassas till EU:s | | regelverk på teleområdet samt till utvecklingen på IT-området. | | Post- och roll och uppgifter ses över med | | särskild inriktning på myndighetens tillämpning av telelagen. | | Särskilda åtgärder vidtas för att säkerställa säkerheten och | | stabiliteten i den svenska delen av Internet. | | Regeringen avser att ta initiativ till att analysera behovet | | av kompetens för nätbyggnad och drift av nättjänster samt hur | | detta skall uppfyllas. | | Regeringen har tillsatt en utredning för att analysera förut- | | sättningarna för och lämna förslag till en nationell teleadress-| | katalog. Katalogen skall omfatta alla teleadresser som | | abonnenterna vill hålla tillgängliga. EU:s strävanden mot en öppen marknad omfattar även telekom.m.u- nikationsområdet. En gradvis liberaliseringsprocess har pågått . Denna kom.m.er enligt nu gällande planer att fullbordas då den öppna telemarknaden skall omfatta samtliga teletjänster och all infrastruktur i flertalet medlemsländer. Utformningen av regelverket för perioden bedöms klarna först fram emot som.m.aren och . För del kom.m.er emellertid utformningen av det slutliga regelverket förmodligen att medföra behov av vissa mindre förändringar i telelagen. En sådan förändring kan t.ex. avse ökade befogenheter för den nationella regleringsmyndigheten att ingripa i och lösa konflikter som uppstår vid samtrafikförhandlingar. Med stor sannolikhet kom.m.er en anpassning till även att medföra en förändrad modell för tillståndsgivning där samtliga operatörer skall uppfylla generella grundkrav. Därutöver kan individuella tillstånd utfärdas när så anses befogat. Den svenska telelagen har varit i kraft . Telelagen syftar till att tillförsäkra envar tillgång till effektiva telekom.m.unikationer till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Som ett viktigt medel vid tillämpningen av lagen anges upprätthållandet av en effektiv konkurrens inom alla delar av teleområdet. Det är därför nödvändigt att fortlöpande följa upp marknadsförhållanden och konkurrensförutsättningar på telekom.m.unikationsom- rådet. Regeringen gav () i uppdrag att analysera dels konkurrensens utveckling på teleområdet, dels hur telelagen och Post- och tillämpning av lagen fungerat för att uppnå de telepolitiska målen. RRV redovisade sina analyser och slutsatser i en rapport . RRV konstaterar att det förekommer konkurrens på vissa delmarknader men inte på andra. Konkurrensen på t.ex. utlandstelefonimarknaden har ökat betydligt med lägre taxor som följd. Relationen mellan samtrafikavgifter och samtalstaxor har däremot inte medgivit någon lönsamhet för nya operatörer, vilket hämmat marknadens utveckling. Mobiltelefonimarknaden har utvecklats positivt vad avser antalet nya abonnenter och nya tjänster, medan de ordinarie samtalstaxorna för mobiltelefoni legat på en realtivt stabil och hög nivå. Enligt RRV är det främst strukturella faktorer som påverkar konkurrensförut- sättningarna på teleområdet medan telelagen och dess tillämpning är av underordnad betydelse. RRV pekar dock på några problem som hänger samman med regelsystemets utformning och praktiska tillämpning. RRV föreslår bl.a. åtgärder för att effektivisera Post- och tillstånds- och tillsynsverksamhet. Närings- och teknikutvecklingsverkets () har bl.a. kartlagt till- gängligheten till moderna tele- och datakommunikationstjänster i . En sammanfattning av denna kartläggning redovisas i bilaga 1. bedömer att det svenska riksnätet är väl utbyggt och svarar mot de behov som finns och under den närmaste framtiden. Däremot är lokalnäten i allmänhet ännu inte anpassade för mer avancerade IT-tjänster, vilket emellertid bedömer kan åtgärdas genom utbyggnad av bl.a. flertjänstnätet ISDN. Studien visar också att det finns ett stort intresse runt om i landet för ökad tillgång till bl.a. Internet och ISDN. konstateras att ISDN är ofullständigt utbyggt i mer glest befolkade delar av landet och att såväl anslutningskostnaden som trafikavgifterna missgynnar dessa regioner. I remissbehandlingen av förslag har emellertid också fram- kommit att de nuvarande begränsningarna i lokalnäten kommer att undanröjas genom pågående teknikutveckling och att ISDN snarare bör betraktas som en tjänst som levereras på marknadsmässiga grunder. STATTEL-delegationen har genomfört en upphandling av teletjänster för den statliga förvaltningen (se vidare avsnitt 5.4.3 Den offentliga förvaltningens IT-användning). Det avtal som tecknats innebär att det nu är möjligt att få konkurrens på telefoni över hela landet inklusive lokalsamtal. Mot bakgrund av den utveckling som beskrivits och det underlag som finns tillgängligt anser regeringen att telelagen bör ses över. Denna fråga bereds inom med sikte på att regeringen skall kunna lägga fram en proposition . Post- och roll samt Telias framtida verksamhet och kapitalbehov skall behandlas i detta sammanhang. Som redan framhållits anser regeringen emellertid att statsmakterna inte bör ta ställning till utbyggnaden av specifika överföringstekniker såsom t.ex. ISDN. Däremot är det angeläget att överväga hur behovet av rikstäckande tjänster skall tillgodoses i den omvälvning som kan förutses framöver mot bakgrund av de nya språng som förväntas ske i teknikutvecklingen. finns flera nya aktörer som kan förse företag och hushåll med kraftfull överföringskapacitet - kommunala nätbolag, genom utbyggnaden av optofibernät och genom ny teknik som gör det möjligt att överföra information i ledningsnätet för kraftöverföring, genom ett utbyggt optofibernät, företag som levererar mobila accesser m.m. Sammantaget förväntas mångfalden av aktörer att leda till lägre priser och skapa nya möjligheter. Denna utveckling aktualiserar frågor om hur behovet av kompetens för nätbyggnad och utveckling av nättjänster tillgodoses. Regeringen avser att ta initiativ till att analysera behovet av kompetens på detta område samt hur detta skall uppfyllas. Användningen av Internet har ökat lavinartat världen över. utgör därvidlag inget undantag. tillhör tvärtom de länder där användningen växer snabbast. Allt fler företag och myndigheter utnyttjar Internet i sin verksamhet. Svenska forskare och experter har också deltagit mycket aktivt i utvecklingen av Internet vilket medfört att ett av världens främsta kompetenscentra när det gäller Internetteknik efterhand etablerats i anslutning till bl.a. Kungliga Tekniska . Internet utgör redan en viktig del i den svenska informations- och kommunikationsinfrastrukturen. Detta nätverk av nätverk kommer sannolikt att växa mycket snabbt i betydelse för allt fler sektorer i samhället. Detta medför att allt fler företag, myndigheter och enskilda blir beroende av att Internet fungerar på ett tillfredsställande och säkert sätt. Organisationen kring Internet är mycket informell. Detta har i många avseenden varit en tillgång och skapat förutsättningar för den flexibilitet och anpassningsförmåga som sannolikt till stor del ligger bakom Internets framgångar. I en situation när en växande del av det svenska informationsflödet passerar eller har beröring med Internet blir det emellertid ett samhälleligt intresse att nätet motsvarar högt ställda krav på tillförlitlighet. kommer att tillsätta en utredning med uppdraget att undersöka behovet av och förutsättningarna för att öka säkerheten och användbarheten i den svenska delen av Internet. I utredningens uppdrag skall ingå att identifiera kritiska frågor och att finna ändamålsenliga samverkansformer. I uppdraget skall även ingå att undersöka möjligheterna att inrätta en organisation för incidentberedskap. Syftet är att, med bibehållande av nätets öppna karaktär, öka uthålligheten i den organisation av gemensamma, konkurrensneutrala funktioner som krävs för administrationen och utvecklingen av Internet. Syftet är också att minska nätets sårbarhet för störningar samt att undersöka förutsättningarna att öka användbarheten genom ett regelverk som är tekniskt sunt avseende bl.a. namn- och adressplan, utveckling av vägvalsregister, administration av säkerhetsnycklar samt utveckling av en nationell sökstruktur. Avsikten är också att i detta arbete bygga vidare på den delvis unika kompetens på området som utvecklats i . För att underlätta användares teleadressäkning har regeringen tillsatt en utredning för att analysera förutsättningarna för och lämna förslag till en nationell teleadresskatalog. Katalogen skall omfatta alla teleadresser som abonnenterna vill hålla tillgängliga. Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete . Huvudsyftet med en nationell teleadresskatalog är att underlätta för alla användare inom tele- och datakommunikationsnäten att enkelt kunna kommunicera med varandra. Detta är också en av grundstenarna för att möjliggöra en ökad IT-användning. 5.3.4 Utvecklingen av samhällets grunddatabaser -------------------------------------------------------------------- | Tillgängligheten till och kvaliteten i offentliga | | grunddatabaser skall förbättras. | | Enhetliga principer för prissättning av offentliga | | informationstjänster skall utformas. | | Riktlinjer för vilka grundläggande data staten och kommunerna | | skall svara för samt principer för finansiering av investeringar| | och drift av grunddatabaser skall vidareutvecklas. ligger vid en internationell jämförelse långt framme när det gäller utvecklingen av grundläggande offentliga databaser. Uppbyggnaden av databaserna påbörjades tidigt och informationen är ofta organiserad på ett sätt som underlättar övergången till en elektronisk lagring av data. I många fall är denna överföring redan genomförd. Utvecklingen på detta område har varit starkt knuten till specifika administrativa behov. Andra behov har därför ofta inte kunnat tillgodoses pga oklara regler, rättsliga och organisatoriska hinder m.m. Därmed har vi inte fullt ut kunnat utnyttja de fördelar som vårt försprång på detta område kunnat ge. Det är först när dessa förutsättningar föreligger som utnyttjandet av den nya informationsinfrastrukturen kan få fullt genomslag. För en vidareutveckling av samhällets informationsförsörjning är det viktigt att de offentliga grunddatabaserna anpassas till de nya behoven och att det skapas förutsättningar för en väl fungerande förvaltning av databaser. Staten och kommunerna har ofta ett delat ansvar för datainsamlingen på dessa områden och bör därmed också ta ett gemensamt ansvar för den fortsatta uppbyggnaden och utvecklingen av de offentliga grunddatabaserna. regler och förutsättningar för utnyttjande och tillgång innebär stora samhällsekonomiska vinster och är till gagn för såväl allmänheten som för offentlig verksamhet och för näringslivet. Särskilda insatser bör genomföras för att utveckla de offentliga databaser som är grundläggande i betydelsen att de har ett stort användningsområde och också kan utnyttjas för flera ändamål, de s.k. grunddatabaserna. De centrala registren över personer, företag och fastigheter/byggnader är exempel på sådana grunddatabaser. Grundläggande geografiska data och den i avsnitt 5.4.7 föreslagna vägdatabanken bör också räknas till grunddatabaserna. internationella åtaganden, främst det s.k. dataskyddsdirektivet som nämnts i avsnitt 5.1.2, sätter dock vissa gränser för ett informationsutbyte när det gäller utnyttjande av personuppgifter. Vilka grundläggande data som det allmänna skall svara för är en vital fråga för ett fungerande informations- och kunskapssamhälle. Detta kan självfallet inte fastställas en gång för alla. Riktlinjer måste emellertid utformas för att möta kraven på utveckling och anpassning av grunddatabaserna. Det fortsatta arbetet vad gäller avgränsningen, tillhandahållandet och utvecklingen av basdata bör ha följande utgångspunkter: - Grunddatabaser bör begränsas till vad som är basdata av stort gemensamt intresse och endast innehålla offentliga data som kan utnyttjas utan rättsliga hinder. Dessutom är det viktigt att de anpassas för ett generellt utnyttjande, vilket ställer krav på standardisering och åtkomst. - För att undvika dubbelarbete och stimulera samverkan mellan olika registerproducenter och användare bör offentliga grunddatabaser i princip byggas upp och à jourhållas genom registrering vid källan dvs. där informa- tionen skapas. Registrering bör normalt endast ske en gång och data nyttiggöras så långt möjligt i övriga databaser. Detta förutsätter bl.a. en nära samverkan mellan staten och kommunerna eftersom kommunerna är stora producenter av primärdata. - Ett samhällsekonomiskt riktigt utnyttjande av den information som offentlig förvaltning förfogar över får inte begränsas eller hindras av att kost- naderna för att utnyttja de offentliga registren blir för höga. Investeringarna och driften av grunddatabaserna bör finansieras av det offentliga när registren i huvudsak motiveras av deras administrativa användning. Prissättningen på informationstjänsterna är en central fråga när det gäller att öka tillgängligheten till de offentliga registren. Regeringen anser att det bör utformas enhetliga principer för prissättningen på informationstjänsterna och har därför givit i uppdrag att lämna förslag till prissättningsprinciper. lämnade sin rapport (RRV 1995:64) och är nu föremål för remissbehandling. Andra principiella frågor för att främja utvecklingen av grunddatabaserna gäller t.ex. gränsdragningen mellan offentligt och enskilt, konkurrensrättsliga hänsynstaganden, finansiering av investering och drift när registrens uppbyggnad inte i huvudsak motiveras av administrativ användning, möjligheter att direkt betala för tillgång till databaser över nätet samt vilka kvalitets- och säkerhetskrav som skall ställas på register med en bred användning. Som ett första steg avser regeringen att tillsatt en utredning om vissa frågor avseende de centrala person-, företags- och fastighetsregistren. Utredningens resultat bör även ge vägledning för ställningstaganden avseende andra centrala databaser (se även avsnitt 5.4.3). Övergången till digitala system förutsätter en koncentrerad investerings- insats, t.ex. när det gäller geografiska data och vägdata. Utan att göra avsteg från de ovan angivna grundläggande finansierings- och avgiftsprinciperna bör även fortsatt, i enlighet med riskdagens beslut (prop. 1995/96:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313), i vissa avgifter kunna innefattas också bidrag till databasuppbyggnad, à jourhållning och utveckling. Uttagen skall utformas så att ett samhällsekonomiskt riktigt utnyttjande av databaserna inte hindras. Bidrag av detta slag kan, rätt utformade, ses som en kollektiv intressentfinansiering av delar av nödvändiga investeringar. Mot denna bakgrund koncentreras redovisningen i det följande till databaser om fastigheter, byggnader och andra geografiska data. Därefter behandlas vissa frågor om samhällsinformation och rättsdatasystemet. Geografiska informationssystem (GIS)