prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — En kommissionärsgrupp och en särskild organsation (Office) har inrättats för att samordna och följa upp arbetet. Arbetet omfattar aktiviteter inom tre huvudområden: - det legala ramverket inklusive avregleringen av telekommunikationsmarknaden, - gemensamma nät, grundtjänster och användningsområden samt - samhälleliga, sociala och kulturella frågor. Motiven för EU:s engagemang på IT-området anges framför allt vara av näringspolitisk och handelspolitisk karaktär. Men även kulturfrågorna tillmäts en stor betydelse liksom möjligheterna att med hjälp av IT få den inre gemensamma marknaden att fungera. Omfattande resurser har av- satts till forskning och utveckling på IT-området. Ett av de större forskningsprogrammen avser s.k. telematik och syftar till att stödja nya IT-tillämpningar för t.ex. transporter, biblioteksverksamhet, forskarsamverkan, stöd till handikappade och äldre samt hälso- och sjukvård. G7-länderna, dvs. , , , , , och , har i samarbete med inlett ett arbete kring IT-frågorna och den globala informationsinfrastrukturen. G7-länderna och beslutade om en gemensam policy och om pilotprojekt inom bl.a. standardisering, utbildning, elektronisk handel, biblioteksverksamhet samt hälso- och sjukvård. 3.3 Nationella initiativ i några andra länder I flertalet industrialiserade länder pågår arbete med att stimulera och främja utvecklingen och användningen av IT. har på uppdrag av och genomfört en studie av nationella IT-initiativ i tolv länder (IT världen runt - nationella initiaitiv). Studien visar bl. a. att elva av tolv undersökta länder har utformat nationella IT- strategier med mål och aktiviteter för att på olika sätt bredda och utveckla användningen av IT. Många länder anger att de skall vara världsledande IT-användare . har en ledande ställning och de flesta länder har som mål att inhämta försprång. Utvecklingen går snabbt och kräver stora resurser. De flesta länder strävar efter att hitta former för en effektivare samverkan mellan näringsliv, offentlig sektor och forskningsinstitutioner. Marknadskrafterna är nu så starka att utvecklingen går framåt i ett mycket högt tempo. Statens insatser i de olika länderna koncentreras till områden som avreglering, lagstiftning och offentlig upphandling. Syftet är att skapa nyinvesteringar och tillväxt. Dessutom prioriteras stöd till utbildning, forskning, hälsovård, glesbygd samt små och medelstora företag. En del länder, t.ex. och , betonar särskilt betydelsen av rikstäckande tillgänglighet till IT samt de kulturpolitiska frågorna. Andra, t.ex. , betonar utbildning, säkerhetsfrågorna och den offentliga förvaltningens IT-användning. har lagt särskild vikt vid IT inom transportsektorn samt vid navigering och säkerhet till havs. Enligt de tekniska attachéernas rapport behöver öka tempot på IT- området för att inte riskera att släpa efter i den hårda konkurrensen om tillväxt och nya arbetstillfällen (se vidare avsnitt 5.4.1 Näringspolitiken). 4.1 Målen för en nationell IT-strategi -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: | | Målen för en nationell IT-strategi skall vara | | - att utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt som bidrar | | till att skapa tillväxt och sysselsättning och som stärker | | konkurrenskraft, | | - att värna allas lika möjligheter så att IT kan bli ett medel | | för ökad kunskap, demokrati och rättvisa, | | - att utnyttja såväl kvinnors som mäns erfarenheter och | | kompetensi IT-utvecklingen, | | - att utnyttja IT för att utveckla välfärdssamhället och öka med-| | borgarnas livskvalitet, | | - att använda IT för att stödja grupper med särskilda behov, | | - att skapa bred tillgång till information för ökad delaktighet| | och kunskapsutveckling, | | - att bevara och utveckla det svenska språket och kulturen i | | en allt mer gränslös värld, | | - att använda IT för att öka effektiviteten och kvaliteten i | | offentlig verksamhet och förbättra servicen till medborgare och| | företag. Skälen för regeringens förslag: IT har inte något egenvärde i sig. Även utvecklingen på detta område måste relateras till grundläggande behov hos individ och samhälle. Insatserna inom IT- området måste därför bli en del av en sammanhållen vision om vilken samhällsutveckling vi önskar och underordnas de övergripande mål som i demokratisk ordning läggs fast för olika samhällsområden. Det behöver är därför ingen fristående statlig IT-politik utan en politik för skilda samhällsområden som på bästa sätt tar vara på informations- och kunskapssamhällets möjligheter. För att skapa samsyn kring insatserna på IT- området behövs dock gemensamma mål för användningen och utvecklingen av IT. De mål för en nationell IT-strategi som regeringen nu föreslår tar sikte på att övergången till informations- och kunskapssamhället skall omfatta nationen i dess helhet och att alla medborgare skall kunna dra nytta av IT:s möjligheter. Att så många som möjligt, både kvinnor och män, får god kunskap om IT och att tillgången till information och kunskap ökar befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. skall en kvalificerad och innovativ användning av IT stimuleras för att främja en utveckling av nya tjänster och ny kompetens. Målen utgår från regeringens strävan att använda IT som ett led i en politik för tillväxt och sysselsättning samt att värna andra grundläggande samhällsmål som demokrati och rättvisa i informations- och kunskapssamhället.Eftersom IT och de nya verksamhetsformer som den ger upphov till på ett helt avgörande sätt kommer att lägga grunden för samhällets fortsatta utveckling ekonomiskt, socialt och kulturellt så är IT- användningen en angelägenhet för alla. Att skapa en bred tillgång till information och kunskap ger förutsättningar för ökad delaktighet i samhällslivet och främjar kunskapsutvecklingen. Den svenska kulturen, det svenska språket och vår nationella identitet blir än viktigare att bevara och utveckla när gränserna mellan länder, kulturer och språkområden är lika tydliga. Medborgare, förvaltning och företag skall därför inte vara hänvisade till att söka information och kunskap enbart i andra länders och kulturers samlade vetande. I att värna det svenska ingår även att värna vår demokratiska tradition i när även det demokratiska samtalet påverkas av utvecklingen på IT-området. Målsättningen är också att använda IT för att effektivisera och utveckla verksamheterna och för att förbättra servicen till medborgare och företag. 4.2 En nationell IT-strategi -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: | | Staten, kommunerna, landstingen, näringslivet och arbetsmark- | | nadens parter måste alla bidra till att IT får ett brett | | genomslag i . | | Huvudinriktningen bör vara att stimulera användningen av IT på | | ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning.| | Politiskt fastställda mål, ramar och riktlinjer för hur | | samhällets kommunikations- och informationssystem i stort skall | | fungera bör förenas med valfrihet för användarna och med en | | marknadsmässig utveckling av nät, tillämpningar och tjänster. | | Staten bör därvid i internationell samverkan fastställa | | spelreglerna för marknadens aktörer på IT-området. | | Staten bör även vara medaktör och katalysator i utvecklingen på| | IT-området och samverka med de utvecklingsaktiviteter som pågår i| | kommuner, län och regioner, i näringslivet och olika ideella | | nätverk och organisationer. Skälen för regeringens bedömning: IT-strategin syftar till att rikta nationens samlade krafter mot informations- och kunskapssamhällets krav och behov och att ange en övergripande ansvars- och rollfördelning i den fortsatta IT-utvecklingen. Genom de föreslagna målen för IT-strategin kan insatserna samlas till en mer slagkraftig helhet så att sambanden mellan olika områden och behoven av gemensamma och övergripande utvecklingsinsatser blir tydliga. har länge haft en position i den internationella frontlinjen när det gäller tillgång till och användning av IT. Utvecklingen på området sker emellertid nu så snabbt och med en sådan dynamik att det inte går att vila på tidigare lagrar. behöver bli ännu bättre på att anpassa teknik, strukturer, arbetsformer, regelverk och utbildning på alla nivåer till de nya förutsättningarna och på att bredda och utveckla användningen av IT. Staten, kommunerna, landstingen, näringslivet och arbets- marknadens parter har alla ett ansvar för att IT får ett brett genomslag i . Högt på agendan i många andra länders IT-strategier står att skapa en öppen marknad för telekommunikationstjänster, att lägga fast ett grundläggande regelverk för utbudet av dessa tjänster samt att bygga ut den fysiska infrastrukturen. Dessa steg har redan tagit bl.a. genom avregleringen av telemarknaden och utformningen av en modern telelagstiftning. Den svenska telelagen medger konkurrens men utgör ett överordnat politiskt ramverk för att bl.a. säkerställa rikstäckande tillgänglighet till grundläggande tjänster på telekommunikationsområdet, ett ramverk som fortlöpande måste följas upp och vidareutvecklas. Den fysiska infrastrukturen är väl utbyggd i ett internationellt perspektiv. Men behoven av överföringskapacitet kommer att öka som en följd av att näten i allt större utsträckning används för överföring av stora datamängder, ljud och bilder (se vidare avsnitt 5.3.2 Kommunikationerna i ett IT-perspektiv). En nationell IT-strategi bör mot denna bakgrund se delvis annorlunda ut i jämfört med i många andra länder. Enligt regeringens uppfattning gäller det nu framför allt att stimulera användningen av den nya tekniken på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Statens roll och uppgifter måste fortlöpande anpassas till sam- hällsutvecklingen i stort och till grundläggande strukturförändringar. På samma sätt som industrisamhället gav andra förutsättningar och motiv för statens organisation och politik jämfört med jordbrukssamhället, måste vi vara öppna för att informations- och kunskapssamhället kan skapa nya förutsättningar för och anspråk på staten. Till en del har en sådan process redan inletts. Decentralisering av offentlig verksamhet och avreglering inom viktiga samhällsområden är utvecklingslinjer som förändrat statens roll och som delvis har att göra med de alltmer komplexa informationsflödena i samhället. Den tilltagande internationaliseringen och strävandena mot ökat europeiskt samarbete vilar delvis på samma grund. Den fortsatta utvecklingen måste bygga på ett decentraliserat beslutsfattande där alla användare ges frihet att välja sina kommunikations- och informationslösningar utifrån sina unika förutsättningar och behov. kommer det även att vara så att varje enskild användares nytta av och tillgång till kommunikationsnäten och informationstjänsterna är beroende av att näten och tjänsterna kan delas av många. Behovet av samverkan och samordning kommer således att kvarstå i oförminskad grad. Politiskt fastställda mål, ramar och riktlinjer för hur samhällets informations- och kommunikationssystem i stort skall fungera skall vara utgångspunkt för marknadens aktörer. Dessa skall förenas med valfrihet för användarna och med en marknadsmässig utveckling av nät, tillämpningar och tjänster. För att bli verkningsfulla måste de övergripande riktlinjerna i stor utsträckning utformas i internationell samverkan. Här har staten en roll när det gäller att bevaka intressen på IT-området och ta initiativ på områden där den nationella beslutsrätten inte längre räcker till. Förutom att lägga fast spelreglerna för marknadens aktörer kan staten spela en viktig roll som medaktör och katalysator. I en IT-utveckling som i hög grad drivs av många enskilda och lokala initiativ måste statens insatser härvidlag ses som en del av och samverka med den mängd utvecklingsaktiviteter som pågår i kommuner, län och regioner, i näringslivet och i olika ideella nätverk och organisationer. I detta regionala och lokala samspel bör länsstyrelserna mot bakgrund av deras grundläggande uppgift att företräda regeringen och deras ansvar för sektorövergripande samordning spela en viktig roll. Det är naturligt att IT-frågor blir ett viktigt instrument för utvecklingen i alla län och att länsstyrelserna använder tilldelade medel för länsutveckling för insatser inom IT-området. Staten har därutöver viktiga uppgifter när det gäller att främja IT- användningen och utvecklingen av informations- och kunskapssamhället. Dessa uppgifter konkretiseras i avsnitt 4.3 Prioriterade statliga uppgifter. 4.3 Prioriterade statliga uppgifter -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: | | Staten skall prioritera uppgifter inom tre områden i syfte att | | främja utvecklingen av informations- och kunskapssamhället i | | enlighet med målen för den övergripande nationella IT-strategin.| | Dessa uppgifter är: | | - rättsordningen, | | - utbildningen | | - samhällets informationsförsörjning. Skälen för regeringens förslag: Den tidigare regeringens liksom den nuvarande kommissionen har behandlat frågan om statens uppgifter när det gäller att främja IT-användningen och utvecklingen av informations- och kunskapssamhället. Regeringen anser, i likhet med den nuvarande kommissionen, att det är nödvändigt att definiera och konkretisera statens uppgifter. Regeringen föreslår att staten skall prioritera insatser inom tre områden - rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. En kraftsamling inom dessa områden lägger en allmän grund för IT-utvecklingen och bidrar till att uppnå de mål som föreslagits för den nationella IT-strategin. Åtgärderna inom dessa områden samt inom övriga insatsområden redovisas samlat i regeringens handlingsprogram för att bredda och utveckla IT-användningen (se vidare avsnitt 5). Enligt regeringens uppfattning är en genomgripande reformering av lagstiftningen och utbildningen nödvändig för att informations- och kunskapssamhället skall få en reell innebörd och nå ut till alla medborgare. Utgångspunkten bör här inte vara att dessa områden skall anpassas till eller underordnas utvecklingen på IT-området. I stället handlar det om att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att bibehålla och förstärka de ideal som vi haft när det gäller ett fungerande rättssamhälle och ett samhälle där individerna utvecklas till fria och självständiga medborgare. Målsättningen bör därför vara att i lagstiftningen och utbildningen bygga in kapaciteten att inrymma informationssamhällets verksamhetsformer och verksamhetsmönster utan att för den skull rucka på de grundläggande värderingar som varit styrande på dessa områden. Ytterligare en huvuduppgift för staten bör vara att medverka till utvecklingen av en grundläggande informationsinfrastruktur som svarar mot medborgarnas och näringslivets behov. Samhällets informationsförsörjning måste bygga på en effektiv, tillförlitlig och allmänt tillgänglig informationsinfrastruktur. IT:s inverkan på och betydelse för rättsordningen är ett stort och viktigt men också mycket komplext område. föreligger en rad rättsliga hinder för en rationell användning av IT. Det nuvarande regelverket ger inte heller i alla avseenden de klara signaler som krävs för att undvika olika typer av missbruk och oönskade följder av den nya tekniken. Problemen är av olika slag. Många har internationell räckvidd, andra är nationella. Vissa problem är generella och berör nästan alla rättsområden medan andra kan vara begränsade till en viss lagstiftning. En generell svårighet är att teknikutvecklingen sker så snabbt och att det kan råda osäkerhet om vart den leder. Takten i teknikutvecklingen medför att även tempot i rättsutvecklingen måste drivas upp och att det ofta blir svårt att klara en rättslig framförhållning. Det rättsliga ramverket måste stå i samklang med samhällsutvecklingen i stort. Det är endast genom ett stabilt och väl förankrat rättsligt regelverk, samt tydliga spelregler i övrigt, som en allmän tilltro till IT:s möjligheter kan växa fram och förutsättningar skapas för en dynamisk tillväxt av olika tjänster och tillämpningar. Rättsordningens förmåga att reglera och stödja användningen av IT är därför av central betydelse. Regeringen har redan tagit initiativ till översyner av befintlig lagstiftning med anledning av utvecklingen på IT-området. Det gäller t.ex. persondatalagstiftningen och regelverket för den offentliga förvaltningen där ett förändringsarbete redan pågår. Regeringen anger i denna proposition ytterligare rättsområden som är av särskild betydelse för IT-utvecklingen samt en tidsplan för pågående lagstiftningsarbete. Enligt regeringens uppfattning måste den IT-anknutna rättsutvecklingen påskyndas. Inriktningen bör vara att genom ett systematiskt och samordnat utvecklingsarbete söka finna en så generell form för rättsliga regleringar som möjligt så att de kan inrymma nya verksamhetsformer och kommunikationsmönster och så långt möjligt göras oberoende av de yttre former som teknikutvecklingen och teknikanvändningen kan anta . I regeringens handlingsprogram anges de första och mest grundläggande stegen i ett sådant rättsligt utvecklingsarbete. Målet är att genomföra erforderliga författningsändringar inom prioriterade rättsområden . Målet är också att finna effektiva former för en kontinuerlig rättslig uppföljning av den snabba tekniska utvecklingen på IT-området. Kunskapssamhället har en innebörd som är långt vidare än vad som ryms i utbildningsbegreppet. Det rör sig närmast om ett förhållningssätt till kunskaper och kunskapsförvärv som måste genomsyra hela samhället. I det framtida samhället kommer inhämtande och skapande av kunskap att stå i centrum. Utbildning är därmed grundläggande för både individen och samhället. Utbildning och bildning är centrala för att stärka vår förmåga att omsätta information till kunskap i en kreativ process. Utbildning och kunskap vidgar människors möjligheter och förmågor och främjar samhällets kulturella och ekonomiska utveckling. Utbildning som är anpassad till ett livslångt lärande och till informations- och kunskapssamhällets skiftande behov har förutsättningar att bidra till ett kunskapslyft hos alla i samhället utan att kunskapsklyftorna ökar. Utbildning som insatsområde måste därför sättas än mer i centrum i den omvandling som pågår. Denna omvandling berör alla utbildningens områden - det reguljära utbildningsväsendet, vuxenutbildning, folkbildning och arbetsmarknads- utbildning liksom vidareutbildning och kompetensutveckling i företag och offentlig förvaltning. Även biblioteken kommer i detta sammanhang att få nya uppgifter. Återkommande utbildning under ett livslångt lärande, liksom utbildningens utbredning inom alla områden kan stödjas av en bred och utvecklad IT-användning, bl.a. i form av distansutbildning. I liksom i många andra länder har intresset i hög grad fokuserats på teknisk utbildning i allmänhet och datautbildning i synnerhet. Detta kan vara naturligt med tanke på att den snabba utvecklingen på IT-området medfört en hög efterfrågan på sådan kompetens och att det uppstått bristsituationer som kan verka som flaskhalsar för hela ekonomin. På kort sikt är det viktigt att försöka komma till rätta med dessa problem. Ett mål är därför att kunskaper om IT och dess användningsmöjligheter skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet . Att reducera behovet av kompetensutveckling till en fråga enbart om tekniska färdigheter vore dock att underskatta vidden av den omdaning som samhället står inför. I ett längre perspektiv framstår det som minst lika viktigt att värna om en allmänbildning som är så bred och djup att människornas möjligheter att orientera sig i det växande informationsflödet säkerställs. Med utgångspunkt i att de välståndsskapande krafterna sannolikt främst kommer att ligga i en kreativ användning av IT är också framstående kunskaper i humanistiska och konstnärliga ämnen en viktig nationell tillgång. Initiativ är nu särskilt viktiga inom skolans område. Spridningen och användningen av IT i skolorna är mycket ojämn. Detta är ett problem som måste lösas eftersom IT blir ett allt viktigare hjälpmedel i skolans arbete. Undervisningen får nya redskap där kunskapsförmedling kompletteras med handledning, informationsvärdering och egen informationssökning. Skolan har en viktig uppgift i att stödja och handleda eleven när det gäller att finna information och inte minst i att ge stöd för att omvandla information till kunskap, att värdera information och sätta in den i större förklaringsmönster, att hantera information så att den kan utvecklas till kunskap. För att IT skall bli en verklig drivkraft för tillväxt och välstånd och komma alla i samhället till del ställs höga krav på samhällets informationsförsörjning. Informationsvägarna måste vara korta och lätta att förstå och följa. Den information och de kunskaper som byggts upp genom gemensamma ansträngningar skall också vara en gemensam tillgång och kunna användas till största möjliga nytta för landet och medborgarna. Öppenhet och demokratisk insyn skall kunna förenas med rättssäkerhet och värnandet av den personliga integriteten. Insatser för att fortlöpande vidga och fördjupa informations- och kunskapsbasen skall främjas. Målet bör med andra ord vara att utforma en infrastruktur som ger hög tillgänglighet till basinformation och som är tillväxtbefrämjande. har inhämtningen, förvaltningen, förmedlingen och användningen av information i hög grad byggts upp och utformats för en speciell verksamhets eller samhällssektors behov. IT-utvecklingen medför nu att ökad tonvikt läggs vid kommunikation och informationsöverföring mellan verksamheter och sektorer och vid interaktivitet. åtskilda informationssystem växer successivt till ett mer enhetligt och samverkande nätverk. I denna utveckling ligger också att informationen och informationssystemen allt mera blir en gemensam resurs och angelägenhet för alla företag, myndigheter och enskilda. Informationsförsörjningen, och den infrastruktur som skall bära upp informationsförsörjningen, tonar därmed fram som en nationell tillgång av stor strategisk vikt och med avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå gemensamma samhällsmål. En informationsförsörjning som svarar mot de nya möjligheterna och kraven måste stödjas av en väl utvecklad infrastruktur. De fysiska kom- munikationsnätverken är väl utbyggda i . Digital marksänd TV- teknik står för dörren vilket förstärker bilden av en allt mer komplex och integrerad infrastruktur där olika teknikområden smälter samman - telefoni, datakommunikation och medier. Utbyggnad av ett optofibernät för informationsöverföring i storkraftnätet pågår. Det blir emellertid allt mera uppenbart att informations- och kunskapssamhällets genombrott inte enbart kan vila på en avancerad teknisk infrastruktur. Tekniken måste också kompletteras med en omfattande immateriell överbyggnad i form av bl.a. olika spelregler som underlättar informationsutbytet. Att utforma denna nya infrastruktur för samhällets informationsförsörjning är en stor och komplicerad uppgift. Eftersom många olika aktörer måste medverka i utvecklingen, de tekniska förutsättningarna fortlöpande ändras och stora krav därigenom ställs på både samverkan och flexibilitet, måste uppbyggnaden av informationsinfrastrukturen ske stegvis. Den snabba utvecklingen på IT-området och konkurrensen från omvärlden medför att omställningstiden är kort. Då risken för felinvesteringar är betydande är det viktigt att utvecklingen styrs av användarnas behov. Enligt regeringens mening måste därför informa- tionsinfrastrukturen i huvudsak växa fram i decentraliserade former genom ett nära samspel mellan olika användare och tjänsteleverantörer. Eftersom informationsinfrastrukturen sannolikt kommer att utgöra en av de viktigaste grundstenarna i framtidens samhälle har emellertid statsmakterna ett stort ansvar för att skapa så gynnsamma förutsättningar som möjligt för denna utveckling.