prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — Underhållning och fiktion har inte fått ökad andel av sändningstiden under bästa sändningstid (O. och C. , 1994). totala sändningstid uppgick till /vecka . har under högsäsong sänt nyheter under i genomsnitt /vecka och barnprogram /vecka. producerades av programmen hos produktionsbolag som är verksamma utanför (uppgifter 1995). Programprofilerna för Kanal , , , och Kanal presenteras nedan. Sändningstid fördelat på programkategorier (procent) ------------------------------------------------------------------------- Kategori Kanal Kanal ------------------------------------------------------------------------- Nyheter 8,7 8,6 1,0 7,4 1,5 ------------------------------------------------------------------------- Fakta 19,6 19,5 4,9 ------------------------------------------------------------------------- Underhållning 6,8 7,0 4,6 19,8 3,1 ------------------------------------------------------------------------- Fiktion 25,4 17,1 52,7 29,2 59,2 ------------------------------------------------------------------------- Blandat 10,4 24,5 6,3 23,6 23,3 ------------------------------------------------------------------------- Barn 11,1 12,8 22,1 3,1 1,1 ------------------------------------------------------------------------- Sport 7,0 6,9 8,3 7,9 6,6 ------------------------------------------------------------------------- Musik 3,8 2,2 0,1 0,2 0,0 ------------------------------------------------------------------------- Övrigt 7,3 1,6 0,0 0,2 2,1 ------------------------------------------------------------------------- Minuter/dag 596 690 764 725 547 ------------------------------------------------------------------------- Uppgifter från O. och C. , utbud --1993 (1994) Den största skillnaden mellan SVT och de reklamfinansierade kanalerna är de höga andelarna fiktionsprogram i de reklamfinansierade kanalerna, särskilt i och Femman. Den största andelen underhållning har . 5.3 Radio- och TV-publiken Ett stort utbud av kanaler medför en uppdelning av publiken. I takt med det ökade antalet radio- och TV-kanaler får varje radio- och TV-kanal en minskad lyssnar- respektive tittarandel. Tillgången till TV-kanaler i varierar kraftigt mellan de hushåll som kan se kanaler som sänds i satellit och övriga hushåll som endast kan se de tre marksända TV-kanalerna. har något mer än hälften av befolkningen i möjlighet att ta emot kabel- eller satellitkanaler. På samma sätt varierar tillgången till radiokanaler. På vissa orter har hushållen tillgång till såväl fyra programkanaler som flera privata lokalradiokanaler och närradio. Andra har endast tillgång till programkanaler. Hela radio- och TV-utbudet når alltså inte alla hushåll i . Enligt publikmätningsföretaget fördelades TV-tittandet i hela TV- befolkningen 3--en genomsnittlig dag på följande sätt: -------------------------------------------------------------------------------- ---------- Tittarandel i hela TV-befolkningen genomsnitt Tittarandel i satellit-TV-befolkningen genomsnitt -------------------------------------------------------------------------------- ---------- Källa: , beräkningar av av tittartiden ägnades alltså åt en genomsnittlig dag i hela TV-befolkningen. TV-tittandet är starkt koncentrerat till ett fåtal programkanaler. angav av TV-tittarna i hela befolkningen att de hade sett på andra kanaler än Kanal , , , och Kanal . Enligt publikmätningsföretaget ägnade svenskarna i genomsnitt och åt att titta på TV per dag . Publikmätningsföretaget genomförde vecka 2--9, 10--14 samt 17--19 1995 en undersökning av radiolyssnandet i befolkningen 9--. En motsvarande undersökning gjordes 1993 av . Undersökningarna visar att lyssnarna under ett genomsnittligt dygn fördelade sig på följande sätt: Radions lyssnartidsandelar 1993 Radions lyssnartidsandelar 1995 (genomsnittligt dygn 9--(genomsnittligt dygn 9---------------------------------------------------------------------------------- --------- Källa: Källa: () 1995 En jämförelse visar att den privata lokalradion främst har tagit lyssnare från och P4. Av den totala lyssnartiden ägnade befolkningen i genomsnitt åt något av program. 6 Internationell jämförelse Public service-radio och TV är i allt väsentligt ett västeuropeiskt fenomen. I grunden finns en gemensam tanketradition med kopplingar till den representativa demokratins utveckling. Även om det finns betydande variationer i fråga om organisation och inriktning av rundradioverksamheten i de olika västeuropeiska länderna är det dock mer som förenar än skiljer. Public service-verksamheten i har haft en stark inspirationskälla i BBC. Inte minst de nordiska länderna har i stor utsträckning följt den brittiska modellen. Viktiga inslag i den brittiska modellen är programföretagets publicistiskt oberoende ställning samt finansieringen med mottagaravgifter, något som anses stärka integriteten i förhållande till finansiering över statsbudgeten eller genom reklam. Även om utgångsläget i var likartat när reguljära radiosändningar inleddes , så har den senare utvecklingen följt olika spår. Fri etableringsrätt i etern ansåg man sig inte kunna införa med hänvisning till både knappheten på frekvenser och mediernas genomslagskraft. I stället tilläts en eller ett par programföretag att bedriva verksamhet i monopolliknande former. Som motprestation fick företaget förbinda sig att iaktta särskilda krav på programverksamheten, t.ex. att olika åsiktsriktningar skulle speglas, att hänsyn skulle tas till minoritetsintressen m.m. I det följande görs ett försök att beskriva vissa aktuella tendenser i utvecklingen av public service-idéerna i . Vad först gäller utvecklingen i kan man konstatera likheter på väsentliga punkter. I , , och har det funnits en stark, med mottagaravgifter finansierad, rundradioorganisation med ensamrätt. I och med starten av fick två public service-kanaler i TV. I fick YLE -- motsvarighet till -- tidigt konkurrens från det reklamfinansierade företaget . I dröjde det till 1988 och i till 1992 innan den andra TV-kanalen startades. Utbyggnad och drift finansierades med reklaminkomster, liksom sedermera . I finansieras även med tillskott av avgiftsmedel. Norska och danska utgör, liksom vår , mellanformer mellan den klassiska public service-modellen och renodlat kommersiell TV-verksamhet. I har beslut fattats om att DR skall få ytterligare en kanal. I har beslut fattats om en omorganisation av Norsk Rikskringkastning till aktiebolag. NRK skall även fortsättningsvis vara mottagaravgiftsfinansierat. Vidare skall NRK starta sin andra TV-kanal , NRK 2. Kanalen skall enligt planerna drivas enligt public service- principer. NRK 2 skall sändas via satellit och i inledningsskedet beräknas den kunna mottas av av befolkningen. I sänder YLE två TV-kanaler och hyr ut en tredje till MTV. Starka intressen arbetar för att ytterligare ett programföretag skall få rätt att bedriva riksomfattande markbunden reklam-TV, vid sidan av MTV. På kontinenten följer diskussionen om framtidens public service delvis olika spår. Debatten i präglas dels av det förhållandet att radio- och TV- verksamheten är en fråga för förbundsländerna, dels av betydelsefulla utslag av författningsdomstolen. Aktuella diskusssioner avser bl.a. i vilken utsträckning som public service-sektorn skall få tillgripa reklamfinansiering I finansieras public service-verksamheten med både statligt stöd, mottagaravgifter och reklam. Strukturen hos radio och TV i har genomgått kraftiga förändringar sedan de Gaulle-tiden. Då var verksamheten samlad i ett enda företag (ORTF) som verkligen kunde betecknas som regeringskontrollerat. I kommer att ersättas med ett nytt. I ett preliminärt förslag anges bl.a. följande riktlinjer: Styrelsen () skall få en tydligare övervakande roll när det gäller verksamhetens ekonomi. Detta innebär inte på något vis att den redaktionella friheten får inskränkas. Vidare kommer man att kräva att BBC klarare redovisar medelsförbrukning och verksamhetsplaner. 7 Lagstiftning 7.1 Yttrandefrihetsgrundlagen Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL), som trädde i kraft , innebär ett konstitutionellt skydd för yttrandefriheten i ljudradio, television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. och bygger på samma principer som tryckfrihetsförordningen. Det innebär bl.a. att principerna om censurförbud och etableringsfrihet blivit gällande för större delen av det moderna massmedieområdet. I fråga om användningen av radiofrekvensspektrum har emellertid en etableringsfrihet i tryckfrihetsrättslig mening inte kunnat införas. Vidare gäller för ljudradio, television, filmer m.m. tryckfrihetsförordningens principer om ensamansvar och källskydd, begränsning av möjligheterna till kriminalisering samt särskild rättegångsordning med tillgång till jury. De principer som grundlagfästs i YGL har till stora delar även tidigare gällt den avgiftsfinansierade radio- och TV- verksamheten. YGL kompletteras av lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. För varje program skall finnas en ansvarig utgivare som i princip är ensam ansvarig för eventuella yttrandefrihetsbrott i programmet. Utgivaren är också jämte programföretaget skadeståndsskyldig men skadeståndsskyldighet föreligger endast i de fall framställningen i ett program innefattar ett yttrandefrihetsbrott. 7.2 Radiolagen Radiolagen (1966:755) är den grundläggande lagen för radio- och TV-verksamhet i . Lagen gäller dels för sändningar som sänds med stöd av regeringens tillstånd (, , och ) och dels för andra tillståndspliktiga sändningar. Enligt radiolagen krävs tillstånd av regeringen för att sända ljudradio och TV-program till allmänheten i markbundna sändningar (5 § första stycket). Sådant tillstånd ges . Programföretaget avgör ensamt vad som skall förekomma i en sändning. Vissa bestämmelser gäller för hur verksamheten skall bedrivas. Bl.a. skall sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt och det skall beaktas att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i ljudradion och televisionen. Vidare gäller att programverksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet (den s.k. demokratibestämmelsen). Programföretaget får inte i programverksamheten mot vederlag eller annars på ett otillbörligt sätt gynna ett kommersiellt intresse. Regeringen får i avtal med programföretaget bestämma om ytterligare villkor och skyldigheter för programföretaget inom vissa uppräknade områden. Exempelvis kan i avtalet bestämmas om förbud för företaget att sända reklam. Om företaget får sända reklam finns i radiolagen särskilda regler om annonsers placering och utformning m.m. och TV (tidigare ) övervakar genom granskning i efterhand att den rätt företaget har på grund av sitt tillstånd utövas i enlighet med radiolagen och avtalet mellan regeringen och företaget. Myndighet eller annat allmänt organ får inte i förväg granska eller föreskriva förhandsgranskning av radioprogram och inte heller förbjuda en sändning på grund av dess innehåll. En motsvarande regel finns i yttrandefrihetsgrundlagen. Radiolagen innehåller vidare bestämmelser om storlek och sammansättning. 7.3 TV-avgiftslagen Enligt lagen (1989:41) om TV-avgift skall den som innehar en TV-mottagare betala TV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i . I lagen finns bestämmelser om avgiftens storlek, undantag från avgiftsskyldigheten etc. Avgiftsbeloppen överförs till ett särskilt konto hos , det s.k. rundradiokontot. svarar för förvaltningen av medlen. Medlen används för verksamheten inom , och samt en del av kostnader. 7.4 Ny lagstiftning om radio och TV Regeringen har denna dag till överlämnat en proposition om en ny radio- och TV-lagstiftning. I propositionen föreslås att sju av de nuvarande lagarna på radio- och TV-området förs samman till en ny lag. Huvuddelen av reglerna skall finnas i radio- och TV-lagen. Den lagstiftning som föreslås innehåller vissa ändringar i sak jämfört med dagens regler. De viktigaste ändringarna som föreslås är följande. Tillståndsplikten för sändningar begränsas något. Till sändningar för vilka regeringen meddelar tillstånd skall kunna knytas villkor av olika slag som skall ersätta det nuvarande systemet med avtal mellan staten och programföretagen. Det införs ett förbud mot sändningar av TV-program som innehåller verklighetstrogna våldsskildringar eller pornografi och på sådant sätt att barn kan se programmen. Ett förbud mot TV-reklam för receptbelagda läkemedel införs. En särskild avgift införs för den som i vissa fall bryter mot bestämmelser eller villkor om reklam m.m. 8 Avtalen mellan staten och public service-företagen Enligt radiolagen skall det mellan varje programföretag och staten träffas avtal som närmare reglerar hur företagets sändningsrätt skall utövas. Nuvarande avtal mellan staten och vart och ett av programföretagen , och gäller -- . finns också avtal om verksamheten under krig och krigsfara. Avtalet mellan staten och om förvaltning av rundradiomedlen trädde i kraft och gäller tills vidare. I avtal som träffades mellan staten och Radiotjänst i , , regleras bolagets uppgifter. Avtalen mellan staten och programföretagen föreskriver att verksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. SVT har rätt att sända TV-program i två rikstäckande kanaler, text-TV- sändningar samt tilläggstjänster. SR har rätt att sända ljudradioprogram i fyra rikstäckande kanaler, varav en kanal även skall ha regional täckning, samt tilläggstjänster. SR skall även sända ljudradioprogram avsedda för mottagning i utlandet. UR skall sända i SVT:s och SR:s kanaler. Sändningarna skall vara rikstäckande, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen kan nås av sändningarna. Avtalen innehåller följande bestämmelser om programverksamheten. Programbolagen skall ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. De skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. Programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodoses då en stor del av befolkningen har möjlighet att se programmen. Programutbudet skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Programmen skall utformas så att utrymme ges åt mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolkningen. Förnyelse av programinnehållet skall främjas. Ett mångsidigt utbud av program på svenska språket skall tillhandahållas och svenska artister och verk av svenska upphovsmän skall i betydande omfattning förekomma i sändningarna. Dessa allmänna föreskrifter preciseras sedan på följande sätt. Programföretagen skall meddela nyheter samt kommentera eller på annat sätt belysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor, stimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor samt granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt spegla verksamheten inom sådana organ och inom andra sammanslutningar och föreningar. Företagen skall också tillvarata och utveckla ljudradions och televisionens särskilda förutsättningar att ge upplevelser och stimulera fantasin och därigenom ge möjligheter till inlevelse, engagemang och förströelse, främja konstnärlig och kulturell förnyelse samt bedriva skapande verksamhet med konstnärliga uttrycksformer. Företagen skall bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden samt i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter samt i skälig omfattning tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap. Företagen skall slutligen ta särskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter samt till olika grupper av funktionshindrade. Företagen får inte sända reklam mot vederlag eller program mot betalning. Sändning av sponsrade program får ske under vissa förutsättningar. Programföretagen skall beriktiga felaktiga sakuppgifter när det är påkallat. Avtalen innehåller bestämmelser om förfarandet vid tvister om avtalens tolkning, vid brott mot avtalen samt när avtalen upphör att gälla. Enligt avtalet mellan staten och om förvaltning av rundradiomedlen skall SVT för statens räkning svara för förvaltningen av rundradiomedlen. Avtalet gäller de verksamheter som finansieras med TV- avgiftsmedel, dvs. de som bedrivs av SVT, SR, UR och (den s.k. rundradiorörelsen). SVT skall därvid ansvara för rundradiorörelsens likviditetsplanering och utbetalningarna från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot) hos . Avtalet mellan staten och Radiotjänst i () föreskriver att RIKAB har till uppgift att uppbära TV-avgifter och bedriva avgiftskontroll fr.o.m. . RIKAB ägs gemensamt av de tre programföretagen. 9 Organisation är public service-verksamheten organiserad i tre självständiga aktiebolag; , och (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Aktierna i de tre bolagen ägs av tre för ändamålet bildade förvaltningsstiftelser; för , för och för (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). 9.1 Förvaltningsstiftelserna Varje förvaltningsstiftelses angelägenheter handhas av en styrelse. Styrelserna har identisk sammansättning. består av en ordförande och tio övriga ledamöter som utses av regeringen efter förslag från riksdagspartierna. Styrelsernas mandatperioder relateras till så att ordföranden och hälften av ledamöterna utses efter ordinarie riksdagsval. Stiftelsestyrelserna får ha en partipolitisk sammansättning. Regeringen utser även två revisorer, varav en skall vara auktoriserad, i förvaltningsstiftelserna. Stiftelsernas syfte är att främja självständigheten hos programbolagen genom att äga och förvalta aktierna i programbolagen samt att utöva de befogenheter som är förknippade med detta. Stiftelsestyrelserna skall bl.a. ta ställning till programbolagens årsredovisningar, besluta om ansvarsfrihet för programbolagens styrelser samt utse styrelseledamöterna i programföretagen. 9.2 Programbolag tre programbolagens styrelser består vardera av nio ledamöter och fyra suppleanter. Regeringen utser ordförande, medan ägaren (dvs. stiftelserna) på resp. bolagsstämma skall utse fem ledamöter. Den verkställande direktören och två personalrepresentanter jämte två suppleanter är sjävskrivna ledamöter. Därutöver utser regeringen och stiftelsestyrelserna var sin suppleant. Regeringen förutsätts utse ordförandena och suppleanterna efter samråd med riksdagspartierna. Programbolagens styrelser skall inte ha en i huvudsak partipolitisk sammansättning. Regeringen utser en av revisorerna i förvaltningsstiftelserna att vara revisor även i programföretagen. Programbolagens styrelser har det slutliga ansvaret för att bolagets programverksamhet överensstämmer med de avtal som tecknats med staten. Styrelserna fastställer mål och långsiktiga planer samt beslutar om grundläggande prioriteringar. Styrelsernas ansvar omfattar även beslut om anslagsframställning, budget, planering samt viktigare utnämningar. Styrelserna skall inte besluta om det löpande programarbetet på redaktionsnivå. , och Utbildningsradios organisation samt distriktsorganisationer framgår av figurerna på s. 24--26. 9.3 Dotterbolag i och ägs gemensamt av de tre programföretagen i relation till storleken på respektive programföretags medelstilldelning. äger i sin tur och , och . Ägarstrukturen presenteras i figuren på s. 27. 10 Finansiering Public service-verksamheten, inklusive Radio programverksamhet för utlandssändningar, finansieras med TV-avgiftsmedel. Influtna avgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, det s.k. rundradiokontot, hos . anvisar medel ur rundradiokontot till public service-verksamheten. Utbetalningen av medlen värdesäkras med utgångspunkt i ett särskilt kompensationsindex. Staten tillhandahåller genom det rörelsekapital rundradiorörelsen behöver om avgiftsmedlen ur likviditetssynpunkt inte räcker till. Även för Radio och TV finansieras delvis med medel ur rundradiokontot. har möjlighet att sända sponsrade program om sändningen gäller en allmän sammankomst eller en offentlig tillställning som anordnas av någon annan än programföretaget. Sponsorsintäkterna för uppgick till ca och till ca (av de totala intäkterna). uppgick intäkterna till . har möjlighet att sända sponsrade program. beslöt dock, efter vissa sponsringsförsök , att avstå från sponsring för såvitt den ekonomiska situationen för inte ändrades. I samband med besparingskrav beslöt styrelsen att börja med sponsring igen . SR:s sponsringsintäkter beräknas uppgå till ca . fastställer TV-avgiftens storlek. uppgick TV- avgiften till som betalades i fyra poster om . 1996 höjdes TV- avgiften till . Antalet TV-avgiftsbetalande hushåll uppgick till drygt 3,3 miljoner. Influtna avgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, det s.k. rundradiokontot, hos . tillför rundradiokontot dels ett belopp motsvarande kompensation för värdet av gjorda direktavskrivna investeringar, dels ett belopp motsvarande avkastningskravet på den konkurrensutsatta verksamheten. Rundradiokontot tillfördes tidigare intäkter från genom en fast och en rörlig koncessionsavgift. koncessionsavgifter som inbetalas efter skall dock redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten i stället för i rundradiorörelsen. De totala intäkterna i rundradiokontot under uppgick till ca , en ökning med ca jämfört med . De totala kostnaderna uppgick till , en ökning med ca jämfört med . Ränteintäkter uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Med beaktande av överskott på uppgick rundradiorörelsens ackumulerade överskott till . 11 Verksamhetens omfattning 11.1 Sändningsnät disponerar fyra rikstäckande FM-nät (P1, P2, P3 och P4). P4-nätet medger även länsvisa sändningar. Samtliga FM-nät är anpassade för stereosändningar. kanalomläggning innebar att företaget omdisponerade tillgängliga radiosändare i och på så sätt att P2 fick en egen extra radiokanal som kunde sända seriös musik dygnet runt. I sänds även kanalen 103,3 . och har genom regeringsbeslut om ändring av avtal mellan staten och respektive rätt att bedriva digitala ljudradiosändningar. och startade, som de två första radioföretagen i världen, reguljära digitala ljudradiosändningar . planerar att starta en digital finsk radiokanal, P7, . Övriga delar av det frekvensutrymme som är tillgängligt för rundradiosändningar av ljudradio, i första hand i FM-bandet såväl under som i 104, utnyttjas för kommersiell privat lokalradio. För Radio sändningar till utlandet finns tre kortvågssändare i och en mellanvågssändare i . Delar av Radio sändningar distribueras också via satellit -- och Tele-X. Utlandsprogrammen kan också avlyssnas i från en FM-sändare, P6. sänder i två rikstäckande kanaler. Sändarnäten för och täcker av befolkningen. Public service-företagen köper tjänster för programutsändning och programinsamling av radio- och TV-program av bl.a. det helstatligt ägda bolaget som bildades . 11.2 Radio- och TV-innehav Praktiskt taget varje hushåll beräknas ha en eller flera radiomottagare. Enligt publikmätningsföretaget (Mediemätning i ) är av landets samtliga hushåll TV-innehavare. 11.3 Sändningsvolym riksdagsbeslut (jfr. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996 innebar, liksom tidigare beslut, att staten endast skall ange allmänna riktlinjer i fråga om public service-verksamhetens programverksamhet. Ram- arna för verksamheten skall anges av regering och riksdag och sammanfattas i avtalen med företagen.