prop · GJ03139 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:139 Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och . Syftet med avtalet är att skapa en bas för en politisk dialog, att främja handel och investeringar, att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i samt att ge en ram för ett bredare samarbete mellan parterna. Vidare är syftet med avtalet att skapa förutsättningar för etableringsfrihet, tjänstehandel och kapitalrörelser samt ett framtida frihandelsområde mellan gemenskapen och Vitryssland.Vissa organ inrättas för att övervaka avtalets tillämpning. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Ärendet och dess beredning................................. 3 3 Bakgrund................................................... 3 4 Utvecklingen i ................................. 4 5 och .................................... 5 6 Avtalets innehåll.......................................... 5 6.1 Ingressen........................................... 5 6.2 Syftet.............................................. 5 6.3 Allmänna principer.................................. 6 6.4 Politisk dialog..................................... 6 6.5 Varuhandel.......................................... 6 6.6 Affärsverksamhet och investeringar.................. 8 6.7 Löpande betalningar och kapital..................... 9 6.8 Konkurrens, skydd av immateriella, industriella och kommersiella rättigheter och samarbete i lagstiftningsfrågor 9 6.9 Ekonomiskt samarbete................................ 10 6.10 Kulturellt samarbete................................ 10 6.11 Finansiellt samarbete............................... 10 6.12 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelser och slutbestämmelser.................................... 11 7 Godkännande av avtalet..................................... 11 Bilaga Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidanoch , å den andra.................................................. 13 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... 162 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiskagemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan och RepublikenVitryssland, åandra sidan. 2 Ärendet och dess beredning Mandat för Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsländer och (ett s.k. partnerskapsavtal) fastställdes av rådet . Förhandlingarna med avslutades , dvs. innan blev medlem i EU. Avtalet undertecknades i också av de nya medlemmarna. Avtalet träder i kraft när parterna underrättat varandra om att de konstitutionella kraven för ikraftträdande har uppfyllts. Avtalet i svensk text finns som bilaga till propositionen. När det kommunistiska systemet bröt samman, sovjetimperiet upplöstes i femton nya stater, det upphörde och en ny Europakarta framträdde blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde, OSS. Ett avtal om handel och ekonomiskt- och kommersiellt samarbete som undertecknades av Europeiska gemenskaperna och har tillämpats övergångsvis. Med länderna i har gemenskapen ingått s.k. Europaavtal, vilka är associationsavtal som syftar till medlemskap i . Sådana avtal har tecknats med , , , , och samt med , och . Ett Europaavtal med har paraferats. För de forna , med undantag av , och , tillämpas en annorlunda avtalsmodell än Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och samarbetsavtal. De syftar inte till en associering eller medlemskap, men innehåller i stort samma element som återfinns i Europaavtalen. I avtalen finns föreskrifter om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrättsliga regler samt brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-gynnad-nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag. Partnerskaps- och samarbetsavtalen anpassas efter ekonomiska och politiska utvecklingsnivå. , , och kommer därför att få de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en utvecklingsklausul om att ett framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive land skall övervägas. Övriga utgör en grupp med enklare avtal. För tiden fram till avtalens ikraftträdande kan interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor tillämpas. Interimsavtalen reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst områdena varuhandel, betalningar, konkurrensregler, immaterialrättsligt skydd och tullsamarbete. Europeiska kommissionen har befogenhet att sätta dessa avtal i kraft. med paraferades men har ännu inte trätt i kraft. Sedan självständigheten har genomgått en rad politiska och ekonomiska förändringar. Landet har ambitioner att föra en reformpolitik som syftar till demokrati, marknadsekonomi och en liberalisering av utrikeshandeln. Man har sedan självständigheten sökt utveckla en egen politisk identitet som en fredlig, alliansfri europeisk stat. En rad faktorer, bl.a. korta historia som självständig statsbildning och de svårigheter som innebar för landets ekonomi, har emellertid gjort att reformarbetet ännu endast påbörjats. Landet har tagit viktiga steg mot ett mer demokratiskt styrelseskick genom allmänna val till presidentposten och till parlamentet. Partiväsendet har emellertid inte hunnit utvecklas till fullo och den parlamentariska situationen är oklar. Före självständigheten spelade en viktig roll i industriförsörjning, och landet är fortfarande i hög grad beroende av det ekonomiska samarbetet med . Planer på att ingå en monetär union med gick emellertid om intet, vilket bidragit till att arbetet med att rätta till de interna och externa obalanserna i ekonomin har försvårats. har goda förbindelser med samtliga grannar och söker ett närmare samarbete med . Landet är medlem i Partnerskap för fred- programmet, , Europeiska säkerhets-konferensen/Organisationen för samarbete och säkerhet i (ESK/) och har sökt medlemskap i . Inledande samtal om anslutning till Allmänna tull- och handelsavtalet, /världshandelsorganisationen har förts. De bilaterala relationerna med har varit begränsade. Diplomatiska förbindelser upprättades . har med undertecknat handelsavtal, dubbelbeskattningsavtal och investeringsskyddsavtal. Ett luftfartsavtal mellan och de skandinaviska länderna kommer troligen att undertecknas . Överläggningar förs om ett polissamarbetsavtal. Vidare finns samarbete mellan och vitryska berörda myndigheter om strålskydd och kärnavfallshantering. har lämnat multilateralt bistånd till genom Europeiska återuppbyggnads- och och konsultfonder. har vissa möjligheter att lämna exportkreditgarantier inom en särskild exportkreditram. , Sida överväger begränsade bilaterala insatser på biståndssidan. Den svensk- vitryska handeln är ännu begränsad men ökar i omfång. Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan , å ena sidan och Europeiska gemenskaperna och deras medlemsländer, å den andra. Avtalet innehåller föreskrifter om samarbete på en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd upprättas för att förvalta avtalet. Partnerskaps- och samarbetsavtalet omfattar sammanlagt 109 artiklar, åtta bilagor och ett protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollet utgör en integrerad del av avtalet. Dessutom har avgivits nio gemensamma förklaringar och två ensidiga förklaringar från . Parterna har beaktat en skriftväxling mellan gemenskapen och . Förklaringarna och skriftväxlingen har bilagts slutakten. I avtalets ingress hänvisas bl.a. till parternas gemensamma värderingar, deras åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja internationell fred och säkerhet. Parterna förbinder sig att liberalisera handeln enligt principerna i . Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan , å ena sidan och gemenskapen och dess medlemsländer, å den andra. Dess syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan parterna, främja handeln och de ekonomiska förbindelserna, lägga grunden bl.a. för ekonomiskt, finansiellt, kulturellt och socialt samarbete samt stödja strävan att konsolidera demokratin och fullfölja övergången till marknadsekonomi. Bestämmelser om respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och marknadsekonomiska principer utgör viktiga beståndsdelar i avtalet. Parterna ser det som viktigt att de nya stater som uppstått genom upplösningen av bibehåller och utvecklar inbördes samarbete. Ett samarbetsråd (se artikel 85) skall regelbundet granska hur avtalet tillämpas och hur genomför ekonomiska reformer. Den politiska dialogen skall främja förbindelser med gemenskapen och dess medlemsstater, ökad samstämmighet på områden som rör säkerheten och stabiliteten i och respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Dialogen skall föras på ministernivå i samarbetsrådet, genom diplomatiska kanaler, samt på parlamentarisk nivå i den s.k parlamentariska kommittén. Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest gynnad nation som avses i artikel I i . Bestämmelserna i artikel I gäller inte för fördelar som beviljas till förmån för vissa utvecklingsländer i enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljas i syfte att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till grannländer för att underlätta gränstrafiken. Vidare har rätt att, som löper ut som ansluter sig till eller i annat fall , bevilja andra medlemmar i förmåner utan att behöva utsträcka dessa förmåner till gemenskapen. Förmånerna definieras i bilaga 1. Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande villkor i avtalet. Undantag från principerna om transiteringsfrihet anges i bilaga 2. Produkter som importeras från en part till en annan får inte påläggas interna skatter eller avgifter utöver de som påläggs likvärdiga inhemska varor. Dessa produkter får dessutom inte åtnjuta en behandling som är mindre gynnsam än den som ges inhemska produkter i fråga om alla lagar, bestämmelser och krav som berör affärsverksamhet. Inte heller får varor med ursprung i endera partens tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 17, 20 och 21 i avtalet. Marknadsmässiga priser skall också tillämpas i handeln mellan de två parterna. Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om en ökning av importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten. Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i . Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella rättigheter. Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett särskilt avtal mellan gemenskapen och som paraferades men tillämpas provisoriskt fr.o.m. . Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom vad gäller de bestämmelser om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 13. Handel med nukleärt material omfattas inte av detta avtal utan av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget). Vid behov skall ett särskilt avtal slutas mellan och . 6.6 Affärsverksamhet och investeringar Vad gäller frågor som rör affärsverksamhet och investeringar är avtalet indelat i följande kapitel: 1 Arbetsvillkor 2 Villkor för etablering och drift av företag 3 Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster mellan gemenskapen och 4 Allmänna bestämmelser I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och att inte diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande. Parterna åtar sig också att ingå avtal för att samordna sina sociala trygghetssystem för vitryska medborgare som är lagligen anställda i något av gemenskapens medlemsländer för att sådan anställning skall tillgodoräknas deras pensioner och livräntor. skall undersöka vilka gemensamma åtgärder som kan vidtas för att förhindra illegal invandring. I kapitlet om villkor för etablering och drift av företag ger gemenskapen och varandras företag nationell behandling, dvs. företag som vill etablera sig på den andra partens territorium beviljas en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag från tredje land. Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på lufttransport, transport på inre vattenvägar och sjötransport. Inte heller är parterna förhindrade att vidta åtgärder av försiktighetsskäl eller för att säkra det ekonomiska systemets integritet och stabilitet. I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig gemenskapen och att ge varandras tjänsteproducerande företag nationell behandling. Samarbetet syftar till att utveckla en marknadsorienterad tjänstesektor i . Parterna åtar sig också att tillämpa principen om obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den internationella sjöfartsmarknaden. I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll och allmänna föreskrifter till bestämmelserna om företag och investeringar. kan avvikelser från bestämmelserna tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa. Bestämmelserna gäller inte heller för verksamheter som har samband med offentlig maktutövning. Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på skattefördelar som beviljas i dubbelbeskattningsavtal eller andra skatteförfarande. Slutligen får parterna inte på grundval av detta avtal ge varandra bättre behandling än vad som beviljas enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet, GATS. 6.7 Löpande betalningar och kapital Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar i fritt konvertibel valuta inom bytesbalansen mellan personer bosatta i gemenskapen och i i samband med varurörelser och rörlighet för tjänster eller personer. Vidare får inga nya valutarestriktioner införas i fråga om kapitalrörlighet och löpande betalningar mellan parternas medborgare. Dock gäller att får tillämpa valutarestriktioner under exceptionella omständigheter till dess den vitryska valutan blivit helt konvertibel. Vidare får respektive gemenskapen, om kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar att orsaka allvarliga svårigheter för parternas monetära politik eller för en fungerande växelkurspolitik, vidta tillfälliga skyddsåtgärder. 6.8 Konkurrens, skydd av immateriella, industriella ochkommersiella rättigheter och samarbete ilagstiftningsfrågor Parterna åtar sig att lindra eller undanröja konkurrensbegränsningar i fall dessa påverkar handeln mellan gemenskapen och . Vidare skall man undvika att ge offentligt stöd åt vissa företag eller viss varuproduktion. Undantag görs emellertid för råvaror enligt och tillhandahållande av tjänster som snedvrider konkurrensen i handeln mellan parterna. Enligt avtalet skall förbättra skyddet av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt så att man efter det att avtalet trätt i kraft nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. skall ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på området som anges i bilaga 8.1. För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är det också viktigt att en tillnärmning sker av lagstiftning till gemenskapens regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden: tullagstiftning, bolagsrätt, banklagstiftning, redovisning, immaterialrätt, utbildning, skydd för arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig upphandling, skydd av liv och hälsa, miljöskydd, konsumentskydd, indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder, kärnenergi, användning av guld och silver samt transporter. Gemenskapen skall ge tekniskt bistånd för att genomföra dessa åtgärder. Parterna skall etablera ett ekonomiskt samarbete i syfte att stärka en hållbar ekonomisk och social utveckling i . Samarbetet kommer att ta full hänsyn till miljöaspekten och inriktas på följande områden: industriellt samarbete, främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling, tekniska standarder, gruvdrift och råvaror, vetenskap och teknik, utbildning, jordbruk och den agroindustriella sektorn, energi, miljöfrågor, transporter, post och telekommunikationer, finansiella tjänster, penningpolitik, regional utveckling, socialt samarbete, turism, små och medelstora företag, information och kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiksamarbete, ekonomi samt bekämpande av droger, penningtvätt och smuggling av radioaktivt material. kommer att erhålla tekniskt bistånd från gemenskapen för att genomföra samarbetet. Samarbete inom tullens område skall ske inom ramen för det protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta kulturellt samarbete. Gemenskapens olika program för kulturellt samarbete eller medlemsländernas motsvarande program får om så är lämpligt omfattas av samarbetet. Ytterligare aktiviteter av ömsesidigt intresse kan också utvecklas. För att uppnå målen i avtalet om att påskynda ekonomiska omvandling skall gemenskapen ge tillfälligt ekonomiskt bistånd i form av bidrag. Biståndet skall ges inom ramarna för Tacis-programmet. Parterna skall enas om ett åtgärdsprogram där målen och områdena för det ekonomiska biståndet fastställs. Gemenskapens bidrag skall ges i nära samordning med bidrag från andra källor. 6.12 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelseroch slutbestämmelser Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Det skall sammanträda på ministernivå minst en gång . Rådet skall fatta beslut på de områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning eller tolkning. skall biträdas av en samarbetskommitté. En av kommitténs uppgifter är att förbereda samarbetsrådets sammanträden. Rådet kan också delegera befogenheter till samarbetskommittén. En parlamentarisk kommitté inrättas. Den skall vara ett forum där ledamöterna i det vitryska parlamentet och kan utbyta åsikter. I artiklarna regleras bl.a. åtgärder med syfte att skydda parternas säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel. Dessutom berörs frågor om bl.a. underlåtenhet att fullgöra åtaganden enligt avtalet. Partnerskaps- och samarbetsavtalet ingås för en tidsperiod av . Det förnyas automatiskt om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast det upphör att gälla. Avtalet träder i kraft i efter det att parterna anmält till varandra att de godkänt avtalet. Det ersätter avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av Europeiska gemenskaperna och . 7 Godkännande av avtalet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: godkänner partnerskaps- och | | samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras | | medlemsstater, å ena sidan och Republiken , å andra | | sidan . Skälen för regeringens förslag: Stabiliteten i med omnejd har sedan fått en ökad betydelse för . Partnerskaps- och samarbetsavtalen syftar till att ge en ny dimension till gemenskapens relationer med republikerna i det forna och att understödja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder. Inom ramen för dessa ansträngningar är avtalet med liksom avtalen med , och ämnade att ligga till grund för att det skall gå att undersöka möjligheterna att etablera ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive land. Avtalet ger ramar för en politisk dialog, definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och skapar förutsättningar för ökad handel mellan parterna. Ur svensk synvinkel är det med hänsyn till geografiska läge samt de allt intensivare politiska, ekonomiska och kulturella relationerna med länderna i Öst- och av stor vikt att ett partnerskaps- och samarbetsavtal ingås och att ytterligare ett steg därmed tas för att främja stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i . Genom avtalet underlättas även bilateral handel. I avtalet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen och medlemsländerna som är avtalsparter på den ena sidan. Det är därmed fråga om ett s.k. blandat avtal. Europeiska gemenskaperna har med stöd av bl.a. artiklarna 113 och 235 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (), artikel 101 andra stycket i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) och artikel 95 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (Parisfördraget) bemyndigande att ingå det aktuella avtalet. Vad beträffar kompetensfördelningen har gemenskapen exklusiv kompetens t.ex. när det gäller de bestämmelser i avtalet som rör den gemensamma handelspolitiken och gränsöverskridande tjänstehandel. Avtalet reglerar emellertid också förhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom medlemsstaternas kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser som innebär åtaganden för medlemsstaterna och därmed också för . Detta gäller bl.a. inom områdena politisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samt brottsbekämpning. Som har redovisats tidigare innehåller avtalet bestämmelser om olika sociala frågor (artiklarna 24-28). Parterna åtar sig bl.a. att ingå avtal om social trygghet för vitryska arbetstagare. Dessa avtal skall grundas på principer om sammanläggning och export av pensioner. Den förpliktelse som sålunda genom partnerskapsavtalet (artikel 24) ikläder sig kan komma att föranleda kostnader för . Storleken av dessa kostnader kan för dagen inte uppskattas. Regeringen avser återkomma till då frågan aktualiseras. Eftersom avtalet enligt regeringens bedömning är av större vikt skall det enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:139 Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och . AVTAL OM PARTNERSKAP OCH SAMARBETE MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH REPUBLIKEN , Å ANDRA SIDAN AVTAL OM PARTNERSKAP OCH SAMARBETE om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan avtalsslutande parter i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, nedan kallade "medlemsstaterna", och EUROPEISKA GEMENSKAPEN, EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN, och EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN, nedan kallade "gemenskapen", å ena sidan, och å andra sidan, SOM BEAKTAR av de förbindelser som finns mellan gemenskapen, dess medlemsstater och Republiken samt deras gemensamma värderingar, SOM KONSTATERAR att gemenskapen och Republiken vill stärka dessa förbindelser och upprätta ett partnerskap och samarbete, vilket skulle stärka och utvidga de förbindelser som upprättats dem emellan tidigare, särskilt genom Avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen och om handel och kommersiellt och ekonomiskt samarbete, som undertecknades ,