prop · GJ0325 · 1996-01-01 00:00:00 — Edingruppen, som bestod av ekonomer från de fackliga organisationerna och arbetsgivarorganisationerna, kom fram till att lönekostnaderna i inte får öka snabbare än i de europeiska . Den genomsnittliga timlönen beräknas nu öka med . Löneökningstakten i väntas därmed överstiga den i övriga . Det är svårt att förena löneökningstal på denna nivå med en prisstabilitet på god europeisk nivå. Om lönebildningen även fortsättningsvis fungerar på detta sätt kommer det att vara mycket svårt att väsentligt pressa ned arbetslösheten. Alltför stora nominella löneökningar riskerar att bromsa den ekonomiska tillväxten och att permanenta arbetslösheten på en hög nivå. Förhandlingarna om löneavtal har genomförts utan central samordning. Därigenom har avtalsperiodernas längd kommit att variera från ett till . Detta kan innebära en risk för att de först tecknade avtalen blir golv för kommande avtal vid nästa avtalsrörelse. Regeringen kommer att ta kontakt med arbets-marknadens parter för att få deras syn på den framtida lönebildningen. Bland annat bör parterna gemensamt redovisa hur löne-bildningen i ska ge en lönekostnadsutveckling på god europeisk nivå vid låg arbetslöshet. av ökade arbetslösheten på den svenska arbetsmarknaden kraftigt. hade fram till den högsta sysselsättningsgraden av samtliga . Mellan år 1991och 1994 minskade emellertid sysselsättningen med över 500 000 personer och den öppna arbetslösheten steg till . Denna utveckling har medfört att arbetsmarknadspolitiken har utsatts för mycket stora påfrestningar. Utvecklingen har vänt och sysselsättningen ökar. Arbets-marknadsstyrelsens prognoser pekar på en förbättring av läget på arbetsmarknaden . De prognoser som redovisas i denna proposition tyder också på en positiv utveckling. Detta ger en möjlighet att utveckla och förnya arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken har av tradition en central roll i den ekonomiska politiken. Den skall främja tillväxt och sysselsättning genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, motverka inflationsdrivande bristsituationer, stärka arbetskraftens kompetens och förebygga perma-ent utslagning av personer från arbetslivet. Den skall också bidra till en trygghet för arbetstagarna vid förändringar i samhällsekonomin. Det stärker flexibiliteten och gör att den enskilde vågar ta de steg som krävs för att utvecklas. I första hand bör denna flexibilitet uppnås genom aktiva insatser för kompetensutveckling och för att främja övergång till reguljär sysselsättning. Om det trots insatser av detta slag inte är möjligt att få ett arbete måste det finnas en försäkring som skyddar mot inkomstbortfall. Men arbetslöshetsförsäkringen får inte utvecklas till en försörjningsförsäkring. Arbetslöshetsnivån är fortfarande mycket hög och nivån faller för långsamt. Detta gör att allt fler riskerar att bli arbetslösa under långa perioder. Regeringen anser därför att ytterligare åtgärder krävs för att minimera förekomsten av långa arbetslöshetsperioder. är det nödvändigt att ytterligare understryka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Det måste finnas en bortre parentes. Detta förutsätter dock ökade insatser från samhället för att individen skall få arbete eller utbildning. Även om arbetslösheten nu faller så är den fortfarande mycket hög. Det ställer ökade krav på en tydligare gränsdragning mellan arbetsmarknadspolitik och reguljär utbildning. Den höga arbetslösheten belastar arbetsmarknadspolitiken för hårt. Regeringen avser att tidigast möjligt återkomma med förslag för att göra skiljelinjen tydlig mellan reguljär utbildning och omställningsutbildning. Det finns vidare en risk att arbetslöshetsersättningen överutnyttjas. Arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring bör stärkas genom att arbetsvillkoret skärps och reglerna för arbets-löshetsersättningen stramas upp. Arbetsvillkoret för att få ersättning skärps och avstängningstiden för en person som säger upp sig själv utökas från 20 och för dem som avvisar lämpliga arbeten. I de fall individen säger upp sig på grund av kränkande särbehandling gäller dock inte dessa avstängningstider. De som ertappas med att fuska med arbetslöshetsersättningen avstängs från rätten till ersättning till dess personen haft ett reguljärt arbete . De analyser av arbetsmarknadspolitiken, som pågår inom olika utredningar, bör redovisa överväganden och förslag i centrala frågor . Regeringen avser att därefter återkomma till med förslag till en fortsatt förnyelse av arbetsmarknadspolitiken. Dessutom kommer regeringen att tillsätta en ungdomspolitisk utredning. Även i detta sammanhang kommer arbetsmarknadspolitiska frågor att beröras. Arbetsrätten behöver förändras. Arbetsrätten skall ge den enskilde löntagaren ett gott rättsskydd och medbestämmande på arbetsplatsen samt stimulera det utvecklande arbetet. Den skall dock också vara utformad så att den inte försvårar för företagen att expandera och nysatsa. , med företrädare för arbetsmarknadens parter, diskuterar den fortsatta utvecklingen inom detta område. I kommissionens arbete ingår att se över anställningsformerna, exempelvis tiderna för visstidsanställning vid arbetsanhopning, och reglerna för återanställning. I första hand skall kommissionen söka avtalslösningar på de problem den diskuterar. Kommissionen skall vara klar . I anslutning till denna proposition redovisar regeringen ett flerårigt sysselsättningsprogram. Detta kommer att överlämnas till EU för att tillsammans med andra länders sysselsättningsprogram utgöra ett underlag för Europeiska rådets möte i . I det svenska sysselsättningsprogrammet redovisas regeringesn ekonomiska politik för att återskapa balans i ekonomin och en stabil grund för tillväxt och sysselsättning. Programmet redovisar särskilt den svenska arbetsmarknadspolitiken och dess bidrag till att främja sysselsättningen. Arbetskraftens kunskaper och kompetens är en avgörande förutsättning för produktivitetsutveckling och tillväxt. Att så snabbt kunde utvecklas från fattigdom till ett välfärdssamhälle berodde till stor del på en tidig insikt om betydelsen av att lyfta hela folkets utbildningsnivå. Som ett led i politiken för att stärka tillväxten avser regeringen att genomföra en bred satsning på utbildning och kompetensutveckling, i takt med att en sådan kan finansieras. Utbildning och kompetensutveckling är också betydelsefullt ur många andra aspekter. Särskilt i ett skede med snabba förändringar i arbetsliv och samhälle får utbildning och kompetens en viktig fördelningspolitisk roll. Skall kunna undvika problem liknande dem som finns i med stora grupper mycket lågavlönade och de som finns i med stora grupper arbetslösa, måste utbildnings- och kompetenssatsningarna omfatta hela arbetskraften. En hög kunskapsnivå är därför avgörande för våra möjligheter att bekämpa arbetslösheten och förhindra utslagning. En hög kunskapsnivå bidrar till en utveckling av kulturlivet och till ett bättre samhällsklimat präglat av tolerans och solidaritet. Ny kunskap och kompetens krävs för att vi skall få till stånd en miljömässigt hållbar utveckling. Utbildning och kunskaper ger den enskilde bättre förutsättningar för ett rikare liv, med möjligheter till ett större inflytande och utveckling i arbetslivet. ligger långt framme i internationella jämförelser när det gäller förskolan, , gymnasieskolan och en väl utbyggd vuxenutbildning. Denna internationella tätposition bör vi behålla. Därför avser regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att vidmakthålla och förbättra kvaliteten i den grundläggande utbildningen. Ett livslångt lärande måste grundläggas redan i skolan. Regeringen avser att ta ställning till en tioårig grundskola. I beredningen ingår bland annat att analysera de ekonomiska konsekvenserna utifrån finansieringsprincipens tillämpning. Däremot har en för låg andel ungdomar som går vidare till kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning och högskolestudier. Det innebär att kan få allt svårare att konkurrera om de kvali-ficerade arbetsuppgifterna. Internationell statistik visar dessutom att utbudet av tekniskt och naturvetenskapligt högskoleutbildade har varit lägre i än i andra . Det beror framför allt på att intresset för de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna på gymnasienivå är alltför lågt i . Regeringen har för /96 avsatt arbetsmarknadsmedel på högre utbildning, vuxenutbildning, gymnasieutbildning och folkbildning. Regeringen avser att återkomma med förslag gällande omfattning och inriktning av dessa åtgärder /97. På är det dock inte rimligt med satsningar inom utbildningsområdet på konjunkturell grund. Regeringens politik kommer därför att inriktas på att under återstoden av mandatperioden inleda en utbyggnad av den högre utbildningen och vuxenutbildningen, särskilt på de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Utöver att lyfta konkurrenskraft är en utbyggnad av den högre utbildningen en stark regionalpolitisk faktor. Det kan exemplifieras med vad etableringen av universitet och högskolor har betytt för utvecklingen i , och . Huvuddelen av den utbyggnad som bör komma till stånd bör ske vid de mindre och medelstora högskolorna med särskild tyngd på Bergslagen, och Sundsvall-Härnösand-Östersund. Dessutom bör en utbyggnad ske i sydöstra . En kommitté tillsätts för att utreda hur en etablering av en ny högskola i skall kunna genomföras. Av stor vikt för att möta näringslivets ökade kompetenskrav och därmed undvika risken för flaskhalsar är att det finns tillgång till arbetskraft med kvalificerad yrkesutbildning. För att tillgodose detta kompetensbehov är det viktigt att ge möjligheter för både ungdomar och äldre med på arbetsmarknaden att ta del av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. En försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning bör också inledas som antalet behöriga sökande som inte får plats i högskolan ökar, är det alltför få sökande till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. För att bredda rekryteringen till dessa utbildningar och i syfte att motverka den sociala snedrekryteringen avser regeringen att utveckla systemet med så kallad behörighetsgivande förutbildning (basåret). Ett särskilt mål med denna utbildning är också att stimulera kvinnor att söka sig till de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Regeringen avser vidare att genomföra en särskild satsning i syfte att höja kvaliteten i grund- och gymnasieskolan genom att utveckla och förbättra undervisningen i teknik och naturvetenskap samt stimulera intresset för dessa ämnen. Utbyggnaden av högskolan måste också kompletteras med en utökning av antalet doktorandtjänster inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Reglerna för behörighet och urval till högre studier påverkar möjligheterna att rekrytera studerande. Regeringen avser att presentera förslag om nya behörighets- och urvalsregler. För att skall komma hela befolkningen till del, kommer regeringen även att föreslå en fortsatt kraftfull satsning på vidareutbildning och kompetensutveckling för vuxna. Insatser för att stödja kompetensutvecklingen för verksamma inom i första hand små- och medelstora företag görs också i EU:s program på området. Det är också viktigt att egen- och småföretagare ges möjlighet till kompetensutveckling i anslutning till detta program. När det gäller kompetensutvecklingen för vuxna har näringslivet ett avgörande ansvar. Regeringen kommer därför att inbjuda arbetslivets företrädare till särskilda överläggningar om kompetensutvecklingen. Satsningen på vuxenutbildning och kompetenshöjning är inte minst viktig ur ett jämställdhetsperspektiv. Den offentliga sektorns försämrade ekonomi har inneburit att antalet arbetstillfällen har minskat. Eftersom kvinnor dominerar bland de anställda har de drabbats särskilt hårt av denna utveckling. Utbildning och annan kompetensutveckling spelar en central roll för att stödja och stimulera dessa kvinnor att skaffa sig arbete inom andra expansiva delar av arbetsmarknaden. Genom att utnyttja utbildningsvikariaten i offentlig sektor kan en kompetensutveckling ske för personalen, som arbetslösa kan få vikariat. Vidare är det viktigt att ta tillvara den kompetens som utbildade och yrkeserfarna invandrare har. Genom en kompletterande utbildning kan tillträdet till lediga arbeten inom växande branscher underlättas. En forskningspolitisk proposition kommer att presenteras för . Forskningspolitiken är av stor betydelse i ett tillväxtperspektiv. Såväl nationella som internationella forskningsresultat måste spridas i högre utsträckning och nyttiggöras för att främja utvecklingen av alla samhällssektorer. Möjligheten för näringslivet att utnyttja forskningsresultat är i hög grad beroende av utbildningsnivån i företagen, bland annat representerad av högskoleutbildade tekniker och naturvetare. Av dessa skäl är det angeläget att främja olika former av samverkan mellan universitet/ högskola och näringsliv. Regeringen kommer att tillsätta en utredning för en översyn av nuvarande samverkansformer. Det är bland annat viktigt att de mindre och medel-tora företagen får möjligheter att ta del av forskningsresultat. För att möjliggöra detta är forskningen vid de små och medelstora hög-skolorna angelägen. Näringspolitiken skall bidra till ett gott företagsklimat och ett starkt omvandlingstryck. Därigenom skapas betingelser för förnyelse och utveckling inom näringslivet. Investeringskvoten behöver ligga på en hög nivå för att återuppbygga produktionskapaciteten efter de senaste årens tillbakagång och för att långsiktigt skapa utrymme för en ökad produktion och sysselsättning inom industrin och tjänstesektorn. Stabilitet och fasta spelregler när det gäller företagandets villkor och en mer positiv syn på företagsamhetens roll för samhällsutvecklingen är viktiga faktorer i detta sammanhang. En annan förutsättning för företagsamhetens gynnsamma utveckling är ett väl fungerande rättsväsen. Det behövs goda mekanismer för tvistlösning och effektiva sanktioner mot osund näringsverksamhet. Inte minst viktigt är att de civilrättsliga regelsystemen anvisar väl avvägda lösningar när olika intressen står mot varandra. Det är också angeläget att reglerna är utformade så att de inte motverkar företagens behov av långsiktig planering. Det betyder bland annat att reglerna skall vara så tydliga och väl genomtänkta att de kan stå sig utan större ändringar. kommer att lägga fram sina förslag till hur omställningen av energisystemet skall genomföras. Efter remissbehandling avser regeringen att lägga fram förslag om den framtida energiförsörjningen. Regeringen eftersträvar en bred parlamentarisk enighet kring både omställningen som sådan och ett konkret åtgärdsprogram. Detta är nödvändigt för att näringslivet skall kunna planera för framtiden. Internationella jämförelser tyder på att konkurrensen är svag, särskilt i stora delar av tjänstesektorn. Regeringen tar nu ett antal initiativ för att åstadkomma en effektivare konkurrens. Tillämpningen av konkur-renslagstiftningen kommer att ses över. Privata, statliga och kooperativa företag skall konkurrera på likvärdiga villkor. Två utredningar kommer att tillsättas om konkurrenssituationen inom livsmedelsektorn, dels vad avser handeln, dels vad avser livs-medelsindustrin. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för stabil ekonomisk tillväxt. Den beslutade nivån på investeringar i vägar och järnvägar kommer att fullföljas i linje med inriktningen mot ett miljöanpassat transportsystem. Det är viktigt att vidmakthålla det nedlagda kapitalet i vägnätet, i synnerhet vad gäller underhåll och bärighet i de vägar som är av särskilt stor betydelse för industrin. Regeringen kommer att lägga förslag om en ny inriktning av infrastruktur-investeringarna. Regeringen förbereder dessutom ett nytt beslut om framtida inriktning av transport och kommunikation, en nationell plan för kommunikation i , som skall presenteras för 1997. Regeringen kommer också att ta ytterligare initiativ för att stärka utvecklingen och användningen av informationsteknik (IT). Informationsteknik - datateknik, mikroelektronik och teleteknik - är ett snabbt expanderande område där ligger väl till genom ett utvecklat telenät och en hög grad av datormognad. arbetar med att analysera hur informationstekniken förändrar näringsliv och samhälle och vilka ytterligare initiativ staten kan behöva ta på detta område. Särskild uppmärksamhet ägnas åt skillnader mellan olika socialgrupper liksom mellan kvinnors och mäns användning av IT. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag till åtgärder för att ytterligare bredda användningen av IT. De svenska företagsskatterna är konkurrenskraftiga vid en internationell jämförelse. Ändå finns det skäl att undersöka möjligheterna att förbättra de skattemässiga förutsättningarna för en fortsatt expansion av näringslivet. företagsskatteutredning får i uppdrag att pröva en omlägggning av beskattningen, som skulle kunna stimulera investeringarna. Omläggningen skulle bestå i att bolagsskatten reduceras med den skatt ägarna har betalat på utdelningar och reavinster. Den skulle finansieras genom andra förändringar inom bolags-beskattningen. En sådan omläggning skulle stärka svenskt ägande och vara särskilt förmånlig för små och medelstora företag. Om en generell metod visar sig ha avgörande svagheter ska kommittén lägga fram förslag om lättnad för enbart små och medelstora företag. Förslaget måste rymmas inom den ram på 2 mil- jarder kronor som har avsatts för skattelättnader på företagskatteområdet. Regeringen kommer vidare att föreslå att ett tillfälligt risk-kapitalavdrag införs, att avdraget för insatsutdelning i kooperativa föreningar återinförs och att enskilda näringsidkare ges en möjlighet att kvitta underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet mot tjänste-inkomster. Regeringen avser dessutom att tillsätta en utredning om företagsgaranti. Vissa andra skatteförändringar för näringslivet sker . En fastighetsskatt införs för industrifastigheter. Den tidigare beslutade höjningen av försäljningsskatten på motorfordon ersätts med en höjning av fordonsskatten. Detta görs för att undvika en prishöjning på nya bilar och för att stimulera en snabbare förnyelse av bilparken. En översyn av vägtrafikens samlade beskattning görs ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt. Regeringen föreslår också att AP-fonden ges möjlighet att köpa aktier för ytterligare . Detta kan ge AP-fonden en högre avkastning. Jämförelser över visar att aktier har högre avkastning än räntebärande tillgångar. Denna ändring av AP-fondens placeringsregler kommer dessutom att öka utbudet av riskkapital, vilket är särskilt viktigt mot bakgrund av att behovet av riskkapital blir större vid försäljning av Nordbanken och andra statliga tillgångar. Även på andra sätt stärks kapitalförsörjningen till näringslivet. Genom olika insatser förstärks småföretagens riskfinansiering. Industrifonden ges ökad möjlighet att medverka i finansiering av projekt som knoppas av från större företag. bör avsätta ökade resurser för lån till kvinnliga företagare. Regeringen har tillsatt en utredning för att göra en översyn av det statliga företagsstödet och dess effekter på det svenska näringslivet. Utredningen skall bland annat överväga möjliga alternativ till finansiella stöd och se över möjligheterna att omfördela företagsstödet till andra ändamål, som exempelvis utbildning, kompetenssatsningar och ökad teknikspridning. Möjligheterna till regional utveckling skall särskilt beaktas. Tillväxten måste ske utan ökad förslitning av natur samt miljö och så att resursbasen för framtida generationer inte äventyras. gränser måste finnas för att skydda miljön i vid bemärkelse. Ekonomiska styrmedel bör användas i större utsträckning inom miljöpolitiken. Producenter bör ta ett ökat miljöansvar för varor och tjänster och alla bör som konsumenter beakta miljöaspekter i vardagen. Därmed skapas förutsättningar för ett fungerande kretslopp. Miljön utgör emellertid inte bara en begränsning för tillväxten utan också en potential för tillväxt. Allmänhetens miljömedvetande ökar kraftigt, både i och internationellt. Marknader skapas för miljörelaterade produkter. Miljöargumentet blir i allt större utsträckning en konkurrensfaktor för företagen. Miljörelaterade varor, tjänster och produktionsmetoder kan bidra till att stimulera ekonomisk tillväxt och ge nya exportmöjligheter. Miljösektorn bedöms utgöra ett av de områden som kommer att uppvisa högst marknadstillväxt . Särskilt höga tillväxtsiffror noteras på nya marknader i , och , men också på traditionella marknader i - särskilt inom marksanering samt vatten och avlopp. Regeringen eftersträvar en ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. För att dämpa utsläppen av koldioxid höjs den allmänna koldioxidskatten från ca 34 till ca per kilo koldioxid i enlighet med redan fattade beslut. Vattenkraftsskatten läggs om till fastighetsskatt bland annat för att undvika snedvridningar i utnyttjandet av vattenkraften, som skatteuttaget höjs. Även kärnkraftsskatten och elskatten höjs. är industrins koldioxidskatt reducerad till en fjärdedel av den generella nivån. Regeringen anser att denna nedsättning bör minskas till hälften. Dock bör skatteuttaget för energitung industri hållas nere. Regeringen avser att anmäla denna förändring till med sikte på att de nya reglerna skall kunna träda i kraft . Regeringen avser vidare att med kraft driva miljöfrågorna i EU. Miljöproblemen är i hög grad internationella. Exempelvis förorsakar luftföroreningar från andra länder betydande problem i . Enligt EG-fördraget skall gemenskapen främja en hållbar tillväxt som tar hänsyn till miljön. Ambitionsnivån inom det miljöpolitiska området bör emellertid höjas inom EU-samarbetet. Regeringen verkar bland annat för att en koldioxidskatt införs i högre utsträckning i EU- länderna och för införande av en obligatorisk miniminivå för energi- och koldioxid-beskattning inom EU. Utöver att detta har miljöpolitisk betydelse skulle det relativt sett stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Regeringen avser att inrätta en delegation för miljöteknik, bland annat för att utarbeta ett program för miljömedveten upphandling. Syftet är att bidra till industriell förnyelse och bättre miljö. Regeringen avser vidare att pröva möjligheterna till en så kallad grön skatteväxling. ligger redan långt framme när det gäller att med skattepolitik begränsa miljöstörande verksamheter, men ytterligare steg i denna riktning bör vara möjliga. I ett långsiktigt perspektiv är det önskvärt att sänka skatterna på arbete. är det uteslutet med ofinansierade skattesänkningar. En grön skatteväxling skulle innebära att en sänkning av skatterna på arbete finansieras med en höjning av skatterna på miljöskadlig verksamhet. Utrymmet för en ökad miljörelatering av det svenska skattesystemet undersöks av , vilken skall avsluta sitt arbete . kommer att få utökade resurser för att handlägga ärenden enligt miljöskyddslagen. Målet är att förhindra att det i innevarande uppgång i ekonomin uppstår flaskhalsar som riskerar att dämpa uppgången i sysselsättningen. kommer att få ett resurstillskott för att underlätta för små och medelstora företag att ansluta sig till EU:s program för miljörevision och miljöstyrning i industriföretag (EMAS). kommer att ges ökade resurser för att kunna informera om EMAS. Intresset för investeringar i vindkraft har ökat. Den utbyggnad som skett bör inte avbrytas. Regeringen föreslår därför att tillförs ytterligare för bidrag till investeringar i vindkraftverk. Vidare föreslår regeringen att sammanlagt används till investeringsstöd för solvärme i bostäder samt för forskning och utveckling inom solenergiområdet. medlemskap i och deltagandet i EU:s inre marknad har skapat nya förutsättningar både för svensk ekonomi och för svenskt inflytande på utformningen av EU:s politik. Det finns tydliga tecken på ett ökat intresse för som investeringsland och uppfattningar i olika frågor tillmäts större betydelse.