prop · GJ0390 · 1996-01-01 00:00:00 — SAF avstyrker förslaget p.g.a. principiella och generella invändningar mot centrala register. SAF anser att återhållsamhet krävs vad gäller inrättandet av nya centrala register, eftersom förekomsten av dessa skapar integritetsintrång, sårbarhetsrisker samt oro hos många människor och företag. SAF skriver att avgörande för behoven av registeruppgifter är själva samhällsutvecklingen, och denna är i allt mindre grad möjlig att planera. Den pågående internationaliseringen och decentraliseringen förändrar också informationsbehoven. Utvecklingen och den politiska beslutsprocessen påverkas och styrs i första hand av andra faktorer än av detaljrik generell statistisk information. avstår från yttrande. TCO avstår från yttrande. avstår från yttrande. och planering ansluter sig till förslaget att införa lägenhetsregister och utöka folkbokföringen med lägenhetsidentitet. KSP tror att statistikens aktualitet och kvalitet blir bättre än den tidigare FoB-statistiken. KSP understryker att investeringskostnaden bör vägas mot stora besparingar vid ev. kommande FoB:ar. KSP anser att det är ett påskyndat alternativ 2 som bör genomföras. KSP ställer sig bakom förslaget att uppläggningsarbetet inleds med en försöksverksamhet, mot bakgrund av att de möjliga besparingarna är så stora. KSP anser att SCB och övriga ansvariga myndigheter bör ges mandat att gå vidare direkt med de kunskaper som försöksverksamheten ger, utan nytt riksdagsbeslut. KSP anser att kommunerna bör få ersättning av staten för arbetet med att bygga upp lägenhetsregistret, på samma sätt som skett med byggnadsregistret. menar att det är ett stort samhälleligt intresse att det finns ett allmänt giltigt system för adresser, och att det är möjligt att ett införande av uppgifter om lägenhetsidentitet i folkbokföringen skulle medföra en högre adresskvalitet och därmed också samhällsekonomiska besparingar. Enligt PTS mening är det emellertid viktigt att detta inte sker innan det pågående standardiseringsarbetet för adresser - som Posten, RSV, CFD, m.fl. medverkar i- har slutförts. Posten anser att det är av synnerlig vikt att Posten får delta i utformningen av lägenhetsidentitet och skrivsätt i adressen. Posten ser lägenhetsnummer som en folkbokföringsfråga och tar inte ställning till huruvida dessa bör införas eller ej. tillstyrker försöksverksamhet, och framhåller vikten av att detta sker i nära samarbete med SABO-företagen. tillstyrker också att ett lägenhetsregister inrättas och byggs upp utifrån byggnads- och adressregister. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1995:74) Lägenhetsdata och en sammanställning av remissvaren över betänkandet Regeringen beslutade att det inom skulle tillsättas en arbetsgrupp med uppgift att föreslå den författningsreglering m.m. som krävs för att ta fram hushållsstatistik med hjälp av registerdata. Uppdraget innebar att arbetsgruppen med beaktande av integritetsskyddsaspekterna skulle föreslå hur ett nytt lägenhetsregister skall regleras, beakta kraven på att adresser fastställs för alla bostäder och föreslå vilka åtgärder som måste vidtas för att säkerställa adressregistrets uppbyggnad, fortlevnad och kvalitet, föreslå hur ett nytt statistikregister över hushåll skall regleras, föreslå hur uppgiftsinhämtande och samkörningar m.m. skall regleras, föreslå hur ändringen i RTB skall regleras. Arbetsgruppen lämnar förslag till två nya författningar och till ändringar i två författningar på folkbokföringsområdet. Arbetsgruppen lämnar förslag till lagreglering av ett rikstäckande lägenhets- register. Registret skall inte innehålla personinformation och bildar därför inte personregister i datalagens (1973:289) mening. Författningsförslaget, som delvis hämtat sin förebild från författningar för personregister, omfattar bl.a. regler om ändamålet för och innehållet i registret. , som konstrueras som en utbyggnad av registren inom fastighetsdatasystemet, skall enligt förslaget omfatta samtliga bostadslägenheter för permanent boende men också samtliga fritidshus och specialbostäder. Detta betyder att registren byggs upp med region-, fastighets- och byggnadsuppgifter från byggnadsregistret. Regleringen omfattar också de uppgifter om lägenheterna som får förekomma i registren. Dessa kompletteras i övriga mer lägenhetsspecifika delar med uppgiftslämnande från fastighetsägarna med uppgiftsplikt. De nu angivna uppgifterna bildar registerinnehållet. För att registren skall fylla sin funktion måste de emellertid ajourhållas. Fastighetsägarna föreslås därför bli fortsatt uppgiftsskyldiga beträffande vidtagna förändringar som påverkar den lägenhetsspecifika informationen. Lägenhetsidentiteten - som består av dels adressuppgift, dels s.k. lägenhetsbeteckning - är en central del i lägenhetsregistret. Arbetsgruppen förespråkar att man väljer en värdebärande modell för lägenhetsbeteckningen. Arbetsgruppen lämnar vidare förslag till en lag om provverksamheten. Denna går ut på att utröna vilket av två angivna alternativ som senare bör användas för den riksomfattande uppgiftsinsamlingen. Lagen innehåller den rättsliga reglering beträffande uppgiftsplikt m.m. som erfordras för att kunna genomföra provverksamheten. I lagen ges () och () rätt att för detta ändamål inrätta och föra personregister. Dessa register bildas av de uppgifter som hämtas in från enskilda med stöd av bestämmelser i lagen. Uppgifterna lämnas vidare till det särskilt reglerade lägenhetsregistret och till folkbokföringen. I lagen regleras uppgiftsskyldighet för enskilda beträffande sådana uppgifter som inte registrerats men som erfordras för att en viss persons boende skall kunna knytas till en viss lägenhet. Fastighetsägarblanketten kommer att förtryckas med uppgifter från främst byggnadsregistret medan hushållsblanketten kommer att förtryckas med uppgifter från Registret för totalbefolkningen (RTB). Vilka skyldigheter som åligger enskild anges därför tydligt i lagen. Också mer lägenhetsspecifika uppgifter måste inhämtas från enskilda. Insamlingen sker med stöd av närmare föreskrifter i en förordning som får utfärdas i anslutning till lagen. Uppgiftsinsamlingen ombesörjs praktiskt av kommunerna och på deras ansvar. Insamlingen av uppgifter enligt den föreslagna lagen medför att ett antal register med personanknutna uppgifter bildas. Förutom de tidigare angivna personregistren för provverksamheten hos SCB och CFD, måste framför allt skatteförvaltningen utvidga sina register för folkbokföringsändamål för provverksamheten. Detta kan ske med stöd av bestämmelserna i lagen. I betänkandet behandlas även olika integritetsaspekter och hur in- formationsfrågan bör hanteras. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Datainspektionen, , , , , , , , , , , , Tekniska högskolan, , , , , , , Länsrätten i , Länsrätten i län, i , , , , Företagens uppgiftslämnardelegation, kommun, , kommun, kommun, , , , och planering, Småföretagarnas arbetsgivarorganisation och . Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation och Neurologiskt har avgett yttrande över utredningen. har fortlöpande behov av statistik över hushåll. anser att det är av största vikt att genomförandet av provverksamheten och uppläggningsarbetet sker skyndsamt. Användare av hushållsstatistik efterfrågar redan nu en ersättning för den FoB som normalt skulle ha genomförts . En redovisning av statistik senare än blir mycket besvärande för SCB:s användare. Länsrätten i län vill framhålla fördelarna med att hushållsstatistiken kopplas samman med den lägenhet hushållet bebor. Statistiken blir därmed mer tillförlitlig och användbar. De förändringar som tidigare kunnat avläsas i samband med folk- och bostadsräkningarna kan med föreslaget system i princip avläsas hur ofta som helst. Därmed erhålls bl.a. ett mer relevant underlag för samhällsplaneringen. Folk- och bostadsräkningen har endast visat de nettoförändringar som skett . vill betona att det finns ett markerat behov inom den kommunala sektorn av så aktuell hushållsinformation som möjligt. Även från statsmakternas sida har ett starkt behov av hushållsstatistik kommit till uttryck. Ett exempel där såväl statsmakterna som den kommunala sektorn har ett oundgängligt behov av aktuella hushållsdata är de fördelningsmodeller som redan används eller diskuteras för att fördela pengar inom den kommunala sektorn. Företagens uppgiftslämnardelegation anser att det bör utredas om statistikbehovet över lägenhetsbeståndet m.m. kan tillgodoses genom ändring av SCB:s urvalsbaserade bostads- och hyresundersökning och om behovet av data om befolkningens boendestandard kan tillgodoses genom undersökningar med datafångst hos individer av typ arbetskraftsundersökningarna. kommun anser att det är oacceptebelt att ny hushålls- och boendestatistik inte kommer att kunna redovisas förrän tidigast . anser att behovet av förbättrad hushållsstatistik är långt ifrån dokumenterat. Ändamålet met ett lägenhetsregister anser att det är angeläget att pröva i vilken utsträckning ett sådant register kan utnyttjas även för andra ändamål, bl.a. för postdistribution. anser att det tydligare bör framgå att uppgifterna ur lägenhets- registret även får användas för planering, resursfördelning, uppföljning och utvärdering inom andra samhällsbyggnadsområden än de som begränsas av begreppen bostäder och byggande av bostäder. Exempel som ligger verket nära är väg- och transportplanering samt resvaneundersökningar. anser, med hänvisning till 1 § provverksamhetslagen, att syftet med lägenhetsregistret och lägenhetsidentitet i folkbokföringen inte torde vara att förbättra lägenhetsstatistiken utan att ta fram hushållsstatistik med hjälp av registerdata. Enligt verket skall proven avse endast inhämtande av uppgifter för inrättande av lägenhetsregister eller införande av lägenhetsidentitet i folkbokföringen. anser att ett basregister över lägenheter som ajourförs kontinuerligt bör kunna användas i skilda administrativa sammanhang fär att underlätta och reducera kostnaderna för uppgiftslämning och kommunikation. Ett sådant område är fastighetstaxeringen där det pågår en process i riktning mot registerbaserad fastighetstaxering vilket innebär att erforderliga uppgifter i ökad utsräckning hämtas från befintliga register i stället för att återkommande belasta fastighetsägarna med uppgiftsinsamlingar. Även till de analyser av fastighetsmarknaden som ligger till grund för värderingsmodeller och värderingsregler krävs tillgång till aktuell information om fastigheter, t.ex. i form av ytuppgifter. Om ett bostadsrättsregister skall inrättas utgör ett lägenhetsregister en naturlig grund för ett sådant lägenhetsregister. anser att förbättra lägenhetsstatistiken i 1 § provverksamhetslagen bör bytas ut mot förbättra hushållsstatistiken. Företagens uppgiftslämnardelegation saknar en analys vad gäller behovet av en total och centraliserad registrering. anser att framställning av statistik inte är tillräckliga skäl för att inrätta ett lägenhetsregister. Förbundet anser att lägenhetsregistret är ett personregister. anser att lägenhetsregistret bör innehålla uppgift om lägenhetens läge i våningsplan över marken eller lägenhetens läge i meter över en tänkbar utsläppskälla. erbjuder sig att för den statistiska användningen, inför provverksamheten, utreda exakt utformning av innehåll och klassificeringar i ett lägenhetsregister. SCB anser att hushållsstatistik bör bli klassad som officiell statistik vid nästa tillfälle som det görs en översyn av den officiella statistiken. SCB anser att det även i fortsättningen skall ske en uppdelning av småhus i permanent- och fritidshus i fastighetstaxeringen. Uppgiften är grundläggande när det gäller att klassificera olika fastigheter. SCB anser att en samhällsekonomisk totalsyn bör tillämpas innan uppgifter från fastighetstaxeringsregistret tas bort eller förändras. anser att det är väsentligt att det för respektive data som föreslås ingå i lägenhetsregistret finns en ekonomisk bedömning av nyttan för olika användare och kostnaderna för uppgiftslämnarna. Tekniska högskolan anser att det bör prövas om man inte skall samla in uppgifter om hyresnivåer. anser att uppgift om ventilationssystem bör ingå i lägenhets- registret. Variabeln hustyp bör avse information om antal våningar eller antal plan och byggnadstyp. Uppgiften om antal rum bör med avseende på sovrum fördelas på antalet sovrum för en respektive två personer. Uppgiften om förekomst av kök bör också differentieras. Uppgift om upplåtelseform bör vara knuten direkt till aktuell lägenhet och inte till fastighetens ägarförhållande. Uppgift om förekomst av hiss bör knytas till lägenheten och inte enbart till att det finns hiss i huset. Fritidshus kommer i fortsättningen att taxeras som småhus och därför kommer inte denna kategori av byggnad att få en särskild kod i fastighetstaxeringen. Specialbostad med uppgift om typ bör ingående penetreras av presumtiva användare av denna uppgift. anser att förutom lägenheter också vissa typer av lokaler bör kunna ingå i ett lägenhetsregister. Vid uppbyggnad av ett nytt basregister är det viktigt med standardisering. De ytuppgifter som skall finnas med i lägenhetsregistret bör således vara sådana som förekommer i Svensk standard. anser att variablerna bör flyttas till en lägenhetsregisterförordning. Nämnden anser att variablerna utnyttjande som fritidsbostad och byggnadskoordinater inte bör ingå i lägenhetsregistret. Taxeringsform ingår inte längre i taxeringsinformationen. I stället för fastighetsidentitet bör stå fastighetsbeteckning. Länsrätten i län vill påpeka att när det gäller begreppet hustyp kan olika kombinationer förekomma av vanligt boende och specialboende liksom kombinationer av lokaler och lägenheter. Det kan t.ex. i samband med taxering vara viktigt att s.k. värdeår kan utläsas. allmännyttiga bostadsförening betonar vikten av att uppgifterna om lägenhetsarea och specialbostäder är konsekventa och relevanta. och planering anser att lägenhetsregistret måste innehålla minst samma information som tidigare FoB:ar. SCB bör med hjälp av företrädare för den kommunala äldre- och handikappomsorgen skapa kunskap om vilken uppdelning av kategoribostäderna som kan vara intressant att redovisa. anser att uppgiftsskyldigheten bör omfatta alla fastighetsägare oavsett hustyp. Terminologin bör vara enhetlig och tydlig. erfarenheter visar att hantering av personuppgifter som saknar uppgift om personnummer kräver stora arbetsinsatser. En förutsättning för att arbetet skall kunna genomföras med rimlig resursinsats är att lägenhetsinnehavarnas personnummer lämnas. Länsrätten i län ifrågasätter förslaget att uppgiftsplikten vid ajourföring av systemet skall ligga hos fastighetsägaren. Möjligheten borde undersökas att lägga både uppgiftsplikten och ansvaret för registren på kommunerna. Kommunen har tillgång till uppgifter från fastighetsägarna när någon förändring sker i fastighetsbeståndet, exempelvis i bygglovsärenden. anser att frågan om hur samarbetet mellan fastighetsägarna och kommunerna skall gå till närmare får övervägas när provverksamheten har genomförts. Förbundet vill dock redan nu anmäla att det kan bli svårt att få mindre nogräknade fastighetsägare att medverka vid uppgiftslämnandet. Företagens uppgiftslämnardelegation understryker att juridiska och ekonomiska konsekvenser av uppgiftsskyldigheten för fastighetsägarna är för lite belyst. kommun anser att fastighetsägarnas skyldighet att lämna uppgifter till lägenhetsregistret måste föfattningsregleras. allmännyttiga bostadsförening påpekar, med anledning av att fastighetsägarna skall lämna uppgifter om kontraktinnehavares namn och personnummer, att det ibland förekommer flera kontraktsinnehavare på samma lägenhet eller att kontraktsinnehavaren är en juridisk person. och planering anser att fastighetsägarnas skyldighet att lämna uppgifter till lägenhetsregistret måste författningsregleras. finner att de föreslagna bestämmelserna om fastighetsägarens uppgiftsskyldighet i flera avseenden är olämpligt utformade. Förbundet konstaterar att bestämmelserna om uppgiftsskyldighet inte tillgodoser utredningens syfte att få information om vilka som bor i respektive lägenhet. Förbundet anser att skyldighet att lämna sådana uppgifter inte kan åläggas fastighetsägare. anser att i linje med vad verket har anfört om ansvaret för insamling av uppgifter om enskildas lägenhetsidentitet till folkbokföringen kommer ansvaret för all information i den delen att ligga hos skatteförvaltningen. De enskilda som berörs informeras genom den kommunikation som enligt förvaltningslagen skall ske innan lägenhetsbeteckningen i det enskilda fallet registreras i folkbokföringen (19 § provverksamhetslagen). tillstyrker förslaget att kommunikation om de registrerade uppgifterna skall ske med berörda i samband med att folkbokföringen sker på lägenhet. Det är ett rimligt krav att allmänheten i denna kommunikation även får en en fullständig information om hur överföring av data sker till SCB och deras statistikregister och om de möjligheter som finns att framställa FoB- data. och planering ställer sig bakom förslaget att information till allmänheten om de nya statistiska instrumenten bör lämnas i samband med att folkbokföring sker på lägenhet. är positiv till att samtliga lägenheter för permanent- och fritidsbruk ingår och att olika koder används. föreslår att det ytterligare övervägs om lägenhetsregistret även skall innehålla lokaler. Enligt verkets mening bör lägenhetsregistret endast innehålla uppgifter om lägenheternas fysiska egenskaper. Uppgifter om aktuell användning bör inte ingå. utesluter inte att lägenhetsregistret bör innefatta vissa typer av lokaler. Länsrätten i län vill betona vikten av att man i statistiken särskiljer olika typer av bostäder. Antalet specialbostäder har ökat och det är viktigt, bl.a. vid samhällsplaneringen, att kunna skilja dessa från övriga bostäder samt kunna urskilja olika typer av specialbostäder, exempelvis studerandebostäder och servicelägenheter. anser det mest rationella vore om man i samband med fastighetstaxeringen avgör och kodsätter lämplig kategoriindelning av hus (permanentboende, specialbostäder respektive fritidshus). Beträffande specialbostäder bör man åtminstone kunna särskilja boendeformer för äldre och funktionshindrade från t.ex. studentbostäder. En möjlighet till ytterligare uppdelning av specialbostäder skulle kunna hämtas från den kategorisering som använder för sina bostadsmarknadsenkäter. och planering anser att ju fler uppgifter som med automatik kan hämtas från fastighetstaxeringen desto bättre. Det är därför viktigt att nuvarande innehåll i fastighetstaxeringen inte reduceras så att arbetsbördan för kommunerna ökar. vill särskilt betona vikten av att en rikstäckande standard för lägenhetsbeteckningar utarbetas senast till tidpunkten för fortsatt uppgiftsinsamlande efter utförd provverksamhet. förordar ett förslag med löpnummer med våningsplan som lägenhetsidentitet. Förutom att detta minskar behovet av frågor om våningsplan till uppgiftslämnarna bör detta förslag vara till fördel för andra användare t.ex Posten och räddningstjänsten. CFD bör som registeransvarig för lägenhetsregistret få i uppdrag att utforma hur löpnumret skall utformas i detalj. SCB anser att identitetssättningen bör ske före övrig uppgiftsinsamling. Detta kommer att förenkla för fastighetsägarna att hinna med identitetssättningen och att informera sina hyresgäster. Dessutom kommer detta förfarande att underlätta den senare uppgiftsinsamlingen från hushållen. SCB anser att uppskyltningen med lägenhetsidentitet vid dörren inte är nödvändig. Det är däremot väsentligt att fastighetsägarna inser vikten av att informera sina hyresgäster om lägenhetsidentiteten. Metoden för detta kan vara valfri. Informationen kan i stället t.ex. ske genom att identiteten införs i hyreskontrakt och hyresavier eller att en uppskyltning sker i respektive trappuppgång. anser att en förutsättning för att uppgifter om lägenhet i rimlig omfattning skall komma att lämnas av de flyttande är att en tydlig skyltning sker vid lägenheterna. Någon annan möjlighet att tillse att detta sker än att föreskriva en sådan skyldighet för fastighetsägarna torde inte finnas. Verket förespråkar att en belägenhetsangivande modell för lägenhetsbeteckning väljs. Utgångspunkten vid utformningen bör vara att dessa skall vara utformade på ett sådant sätt att de får största möjliga användningsområde. Beteckningarna bör kunna användas för identifiering av lägenheterna i lägenhetsregistret och i folkbokföringen samt för postsortering, räddningstjänst m.m. måste beaktas att beteckningarna inte blir för komplicerade eftersom de då blir svåra att arbeta in hos allmänheten. Enligt verket torde en numrering som är unik inom en uppgång och anger våningsplan vara en lämplig modell. stöder förslaget att identitetssättning och insamling av lägenhetsupgifter sker i två steg men vill påpeka att former och kostnader för denna uppläggning tidigare inte belysts. Nämnden stöder också förslaget att registret skall omfatta 600 000 fritidshus men identitetssättning och övriga arbetsvolymer har inte belysts. Nämnden utesluter inte att registret bör innehålla vissa typer av lokaler. Från folkbokföringssynpunkt skulle detta vara en fördel. För att identitetssättningen skall fungera är det viktigt att uppmärksamma fastighetsägarnas och kommunernas roll. Försök med identitetssättning måste föregå en fullskalig provverksamhet. Nämnden anser att adressuppgiften bör innehålla en informationsbärande lägenhetsidentitet. Länsrätten i län delar bedömningen att en värdebärande modell väljs för lägenhetsbeteckningen där man kan avläsa våningsplan. Detta system är en fördel bl.a. för Posten vid utdelningsarbetet liksom för räddningstjänsten i olika sammanhang. anser att frågan om åsättande av lägenhetsidentitet bör bli föremål för särskilt noggrann utvärdering och att särskilda resurser kan komma att behövas specifikt för denna del av provverksamheten. Förbundet kan se en risk för att kommunerna som ansvariga för lägenhetsidentiterna förorsakas betydande arbetsinsatser när det gäller vissa fastighetsägarkategorier. Förbundet förordar en värdebärande modell för åsättande av lägenhetsidentitet. Huruvida man via bestämmelser skall införa en skyldighet att vid varje lägenhet anbringa en skylt med lägenhetsnummer, har förbundet den uppfattningen att vissa samhällsfunktioner skulle ha nytta av en sådan ordning men att administrationen omkring en sådan skyldighet inte skulle motivera en sådan bestämmelse. Förbundet ser dock inget hinder i att lägenhetsidentiteten anges i adresstavlor i portuppgångar och liknande. kommun förordar en utformning av lägenhetsbeteckningen som möjliggör identifikation av våningsplan, en så kallad värdebärande modell. allmännyttiga bostadsförening påpekar att införande av nya lägenhetsbeteckningar medför betydande arbetsinsatser, speciellt för de större företagen. Föreningen förutsätter att fastighetsägarna kompenseras om nya lägenhetsbeteckningar skall införas. Föreningen förutsätter att fastighetsägarnas ansvar för ajourhållningen av lägenhetsregistret inte innebär ett stort merarbete för medlemsföretagen. och planering förordar en utformning av lägenhetsbeteckningen som möjliggör identifikation av våningsplan, en s.k. värdebärande identitet. Det är nödvändigt att hyresgästerna får information av fastighetsägarna om lägenhetsidentitet för den egna bostaden. Denna information kan t.ex, ske via hyreskontraktet. Föreningen avstår från att lämna någon synpunkt på om alla lägenheter skall märkas upp med en skylt som visar lägenhetsidentitet. accepterar inte att fastighetsägarna tvingas genomföra åtgärder av olika slag, bl.a. sätta upp skyltar med lägenhetsbeteckning vid varje lägenhetsdörr. Förbundet anser det vara en stor brist att det saknas förslag till hur identifiering av lägenheter skall ske och förutsätter att inget ytterligare arbete med frågan om ett lägenhetsregister görs innan denna fråga utretts ytterligare och remissbehandlats.