prop · GJ035 · 1996-01-01 00:00:00 — Ändringarna innebär endast att den underrättelseskyldighet som rätten haft enligt aktiebolagslagen när det gäller vissa beslut enligt ackordslagen i stället avser motsvarande beslut enligt lagen om företagsrekonstruktion. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Om sådant förhållande avseende förhandling om offentligt ackord som anges i 13 kap. 20 § i ackordslagens äldre lydelse inträffar efter ikraftträdandet, gäller paragrafen i den äldre lydelsen. 13.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. 5 § Har beslut om företagsrekonstruktion enligt lagen (1995:000) om företags- rekonstruktion meddelats på grund av en ansökan som gjorts innan fordringen har preskriberats, preskriberas den tidigast efter utgången av det kalenderår då företagsrekonstruktion upphört eller ett ackord skall vara fullgjort. Inleds skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334) innan innan fordringen har preskriberats, preskriberas den tidigast efter utgången av det kalenderår då beslutet om att inleda skuldsanering meddelades eller, om skuldsanering beslutas, då återstående skuldbelopp senast skulle ha betalats. Första stycket gäller inte om ansökan om företagsrekonstruktion görs eller skuldsanering inleds under tid då preskriptionstiden är förlängd på grund av 9 §. Ändringarna är endast en följd av att ackordslagen upphävs och regler om offentligt ackord i stället ges i lagen om företagsrekonstruktion. De innebär ingen förändring i sak. Lagändringen föreslås träda i kraft . Har god man förordants enligt ackordslagen före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser. 13.9 Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) 6 § Utöver de uppgifter som anges i 4 och 5 §§ får utsökningsregistret, i den ut- sträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, innehålla uppgifter om 1. exekutionstitel, skuldens storlek, arbetsgivare eller annan utbetalare av ersättning som avses i 7 kap. 1 § eller 15 kap. 2 § utsökningsbalken, medelsslag, dag när skulden fastställdes och när den förföll till betalning, influtna medel, den tidpunkt vid vilken skulden preskriberas samt andra för- hållanden av betydelse för betalningsskyldigheten som framgår av exe- kutionstiteln eller av andra handlingar i målet, 2. de verkställighetsåtgärder som har begärts av sökanden, 3. den som sökt verkställigheten och vad som i övrigt behövs för utbetalning av influtna medel och annan redovisning, 4. ställd säkerhet, uppskov och avbetalningsplan, 5. utmätning, exekutiv försäljning, införsel, avräkning och betalningssäkring, 6. kvarstad och återtagande av vara, 7. bötesförvandling, 8. betalningsinställelse och likvidation, 9. skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334), företagsrekonstruktion enligt lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion, konkurs, ackord och närings- förbud, 10. förhör eller annan åtgärd som har vidtagits för efterforskning av tillgångar, 10 a. förekomst av och tidpunkt för gäldenärsutredningen enligt 6 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., 11. redovisningen av verkställighetsuppdraget, 12. administrativa och tekniska uppgifter som behövs för registrets användning. 7 § och kronofogdemyndigheterna får för de ändamål som anges i 1 § ha terminalåtkomst till det centrala utsökningsregistret. Terminalåtkomsten för en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om 1. den som är registrerad hos myndigheten som gäldenär i mål om exekutiva åtgärder, 2. den som i annat fall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål eller ärende som handläggs hos myndigheten, 3. make till person som avses under 1, 4. den som är gemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1, 5. fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) och delägare i sådant företag, om företaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under 1, 6. skuldsanering, företagsrekonstruktion, konkurs och näringsförbud. I fråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i konkurs gäller terminalåtkomsten enligt andra stycket 1 också gäldenärer i annat län, om detta ingår i tillsynsområdet. I den utsträckning som regeringen föreskriver får en sökande eller dennes ombud ha terminalåtkomst till uppgifter i det centrala utsökningsregistret om de mål eller ärenden som sökanden gett in. 11 § I det centrala utsökningsregistret eller i regionala utsökningsregister skall uppgifter om indrivningsuppdrag som avser böter gallras vid utgången av det år då full betalning skedde. Andra uppgifter som avses i 6 § 1-11 samt uppgifter och handlingar som avses i 6 a § första stycket 2 eller andra stycket skall gallras senast eller vad gäller skuldsanering . Denna tid räknas för uppgifter om betalningssäkring, kvarstad och näringsförbud från utgången av det år då åtgärden förföll eller förlorade sin verkan samt för upp- gifter om skuldsanering, företagsrekonstruktion, konkurs och ackord från utgång- en av det år då förfarandet avslutades. För övriga uppgifter räknas tiden från utgången av det år under vilket målet avslutades. Uppgifter enligt 4 och 5 §§ skall gallras när det inte längre finns någon annan uppgift om personen i registret. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i första stycket. Ändringarna i 6 och 7 §§ utsökningsregisterlagen innebär att uppgift om företagsrekonstruktion får registreras i utsökningsregistret och att kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till en sådan uppgift. Eftersom det som företagsrekonstruktion pågår råder ett principiellt förbud mot specialexekution (se 2 kap. 17 § lagen om företagsrekonstruktion) måste uppgift om att företagsrekonstruktion beslutats kunna registreras i utsökningsregistret. I 11 § föreskrivs att uppgifter som avses i punkterna 1-11 får bevaras under högst . När det gäller ärenden enligt skuldsaneringslagen utsträcks till . Den ändringen har att göra med att en skuldsanering och den betalningsplan som normalt ingår i en sådan som huvudregel löper . Vidare anges i paragrafen att tiden för gallring av uppgift om företagsrekonstruktion i registret räknas från utgången av det år då förfarandet avslutades. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 13.10 Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 2 kap. 10 a § Om företagsrekonstruktion pågår enligt lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion skall en borgenärs ansökan om konkurs, i fall gäldenären begär det, förklaras vilande i avvaktan på att företagsrekonstruktionen upphör. Finns det särskilda skäl att befara att gäldenären vidtar eller underlåter att vidta en viss åtgärd och därigenom sätter borgenärens rätt i fara, får dock rätten besluta att försätta gäldenären i konkurs. Innan ett sådant beslut meddelas skall rekonstruktören beredas tillfälle att yttra sig. Paragrafen har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med Lagrådets förslag. Enligt paragrafens första stycke är huvudregeln att sedan beslut om företagsrekonstruktion har meddelats råder ett temporärt konkurshinder. Det principiella förbudet mot att försätta gäldenären i konkurs på ansökan av en borgenär utgör, tillsammans med det principiella förbudet mot specialexekutiva åtgärder enligt 2 kap. 17 § lagen om företagsrekonstruktion, det väsentliga innehållet i det moratorium för gäldenären som måste råda under en företagsrekonstruktion för att ett sådant skall kunna leda till framgång (se avsnitt 6.1). Av paragrafen framgår att det endast är en borgenärs konkursansökan som inte kan bifallas. På ansökan av gäldenären själv kan denne däremot försättas i konkurs om övriga förutsättningar för ett sådant beslut är för handen. Eftersom en ansökan om företagsrekonstruktion och en konkursansökan kan komma att anhängiggöras vid olika fora har det lagts i gäldenärens hand att i sitt yttrande över en borgenärs konkursansökan invända att företagsrekonstruk- tion pågår. Om gäldenären inte begär att konkursansökningen skall förklaras vilande, skall ansökningen om övriga förutsättningar är uppfyllda bifallas. Företagsrekonstruktionen upphör då (se 4 kap. 8 § andra stycket lagen om företagsrekonstruktion) och det ärendet skall avskrivas från vidare handläggning. Av paragrafens andra stycke framgår att en borgenärs konkursansökan dock kan bifallas om borgenärens rätt av angivna skäl är i fara. Förutsättningarna för ett sådant beslut är desamma som för ett beslut av rätten om sådana åtgärder som kan vara nödvändiga för att säkerställa en borgenärs rätt, vilken han på grund av förbudet mot specialexekutiva åtgärder inte på annat sätt kan göra gällande (se 2 kap. 18 § lagen om företagsrekonstruktion). 4 kap. 2 § Med fristdag avses dagen då ansökningen om gäldenärens försättande i konkurs kom in till tingsrätten. Har beslut meddelats om företagsrekonstruktion enligt lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion avses med fristdag i stället dagen för ansökan om före- tagsrekonstruktion, såvida konkursansökningen har gjorts under företagsrekonstruktionen eller från det att rätten beslutat att företagsrekonstruktionen skall upphöra. Har ansökan om skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334) gjorts avses med fristdag i stället dagen för denna ansökan, såvida konkursansökningen har gjorts från det att frågan om skuldsanering avgjordes. Har ett dödsbo avträtts till förvaltning av boutredningsman avses med fristdag dagen för ansökningen om detta, såvida boutredningsman har förordnats senare än före den dag som annars skulle anses som fristdag. (Jfr 4 kap. 2 § i utredningens förslag.) Ändringen i andra stycket är en följd av att lagen om företagsrekonstruktion ersätter ackordslagen och avser säkerställa att en företagsrekonstruktion inte försvårar en återvinningstalan i en efterföljande konkurs. Om konkursförfarandet har föregåtts av en företagsrekonstruktion och konkursansökningen har gjorts från det att rätten har beslutat att företagsrekonstruktionen skall upphöra skall dagen för ansökan om företagsrekonstruktion räknas som fristdag. Det kan därvid vara fråga om antingen en av gäldenärens gjord ansökan eller en av honom medgiven ansökan som gjorts av en borgenär. Av 2 kap. 9 § lagen om företagsrekonstruktion framgår att om två eller flera ansökningar givits in skall fristen, oavsett vilken av ansökningarna som bifalls, räknas för den först ingivna ansökningen. 12 kap. 11 § Vid omröstning i ackordsfrågan får rösträtt utövas endast för bevakade fordringar. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmånsrätt deltar dock inte i omröstningen. En borgenär, som enligt fordringsavtalet har rätt till betalning först efter övriga borgenärer, deltar inte heller i omröstningen, såvida inte de övriga borgenärerna medger det. Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt eller förmånsrätt, deltar han i motsvarande mån. Kan en borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller understiger värdet av den egendom i vilken borgenä- ren har särskild förmånsrätt hans fordran, deltar han med återstående del av fordringen. En svarande som med anledning av en återvinningstalan har fått eller kan få en fordran mot gäldenären, får utan bevakning delta med fordringen i omröstningen. Innebär ackordsförslaget att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill visst belopp, får rösträtt inte utövas för de fordringar som därigenom får full betalning. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säkerhet för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. (Jfr 12 kap. 11 § i utredningens förslag.) Tillägget i första stycket har gjorts i förtydligande syfte. Det innebär att borgenärer med efterställda fordringar inte deltar i en omröstning i en ackordsfråga, om inte övriga borgenärer som ingår i borgenärskretsen vid omröstningen medger detta. Bestämmelsen överensstämmer med vad som enligt 3 kap. 3 § första stycket förslaget till lag om företagsrekonstruktion skall gälla vid ackordsförhandling enligt den lagen. Beträffande skälen för förslaget hänvisas till övervägandena i avsnitt 8.6. Efterställda fordringar är sådana fordringar som enligt fordringsavtalet har rätt till betalning först efter gäldenärens övriga borgenärer. Detta uttryck har kommenterats ovan i avsnitt 13.6 i anslutning till 18 § förmånsrättslagen i dess nya lydelse. 21 § Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, kända och okända, som har haft rätt att efter bevakning rösta om ackordsförslaget. En borgenär, som enligt fordringsavtalet har rätt till betalning först efter övriga borgenärer, förlorar sin rätt till betalning av gäldenären, om inte alla borgenärer som enligt 11 § hade rätt att rösta om ackordsförslaget tillgodoses fullt ut genom ackordet. Den som har förmånsrätt i viss egendom är bunden av ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendomen. En borgenär har, utan hinder av ackordet, den rätt till kvittning som han kan ha enligt 5 kap. 15 och 16 §§. (Jfr 12 kap. 21 § i utredningens förslag.) Till paragrafen har fogats ett nytt andra stycke som innehåller att borgenärer med efterställda fordringar definitivt förlorar sin rätt att kräva ut fordringen även om de inte haft rätt, enligt 12 kap. 11 § första stycket konkurslagen, att delta i omröstningen i ackordsfrågan (jfr avsnitt 8.6). Bestämmelsen över- ensstämmer med 3 kap. 8 § andra stycket lagen om företagsrekonstruktion. Den bestämmelsen avser ackord utanför konkurs. Vilka fordringar som närmare bestämt avses med den nya bestämmelsen har kommenterats vid 18 § förmånsrättslagen (avsnitt 13.6). Lagändringarna träder i kraft . 13.11 Förslaget till lag om ändring i köplagen (1990:931) 63 § Har en part försatts i konkurs, får konkursboet inträda i avtalet. Motparten får kräva att boet inom skälig tid ger besked om det vill inträda. Inträder konkursboet i avtalet och är tiden för motpartens fullgörelse inne, får denne kräva att boet fullgör sin prestation eller, om anstånd har medgetts, utan oskäligt uppehåll ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse. Är tiden för motpartens fullgörelse inte inne, får denne kräva säkerhet om det av särskild anledning är nödvändigt för att skydda honom mot förlust. Om boet inte inom skälig tid efter motpartens krav enligt första stycket inträder i avtalet eller inte efterkommer motpartens krav enligt andra stycket, får motparten häva köpet. Överlämnas varan till köparen eller hans konkursbo efter det att ansökan om företagsrekonstruktion enligt lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion har gjorts beträffande köparen eller denne försatts i konkurs och har betalning inte skett, får säljaren kräva att varan lämnas tillbaka. behöver dock inte lämnas tillbaka, om betalning sker genast eller, i fall då köpesumman inte ännu har förfallit till betalning, köparen eller konkursboet inom skälig tid efter uppmaning ställer godtagbar säkerhet för betalningen.- Om konkursboet har sålt varan eller på annat sätt har förfogat över den så att den inte kan lämnas tillbaka väsentligen oförändrad och oförminskad, skall konkursboet anses ha inträtt i avtalet. Paragrafens fjärde stycke om aktiv stoppningsrätt har endast ändrats på så sätt att vad som tidigare gällt vid ansökan om förordnande av god man enligt ackordslagen nu gäller vid ansökan om företagsrekonstruktion. Lagändringen föreslåst träda i kraft . Har god man förordnats enligt ackordslagen före ikraftträdandet gäller dock äldre bestämmelser. 13.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument 5 kap. 1 § Har två parter, vid handel med finansiella instrument, med andra liknande rättigheter eller åtaganden eller med valuta, träfffat ett avtal om att de förpliktelser som uppkommer vid handeln dem emellan skall avräknas mot varandra, och innehåller avtalet ett villkor som innebär att en slutavräkning skall ske av samtliga utestående förpliktelser för det fall en av parterna försätts i konkurs, gäller villkoret mot konkursboet och mot borgenärerna i konkursen. Innehåller ett avtal enligt första stycket ett villkor som innebär att en slutavräkning skall ske av samtliga utestående förpliktelser för det fall företagsrekonstruktion enligt lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion beslutas för en av parterna gäller villkoret mot gäldenären, rekonstruktören och de borgenärer vars fordringar omfattas av ett offentligt ackord. Ändringen i andra stycket - som är en följd av att lagen om företagsrekonstruktion ersätter ackordslagen - har ingen motsvarighet i förslag eller i det Lagrådet remitterade förslaget. De infördes regler för att säkerställa hållbarheten av avtal om avräkning (nettning) vid handel med finansiella instrument och valuta i . I lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument slogs fast att ett villkor om slutavräkning kan göras gällande vid konkurs eller offentligt ackord i (prop. 1994/95:130, bet. 1994/95:NU16, rskr. 1994/95:190, SFS 1995:318). Enligt 5 kap. 1 § första stycket i den lagen gäller ett villkor om slutavräkning mot konkursboet och mot borgenärerna i konkursen. I paragrafens andra stycke anges att ett villkor om slutavräkning för det fall förhandling om offentligt ackord beslutas för en av parterna gäller mot de borgenärer vars fordringar skulle omfattas av det offentliga ackordet. De avtal om avräkning eller, med ett annat uttryck, nettning som regelmässigt används internationellt föreskriver vanligen att en slutavräkning skall ske, förutom vid parts konkurs, även vid sådana förfaranden som i likhet med det offentligt ackord syftar till en ekonomisk uppgörelse mellan en gäldenär och hans borgenärer. Även det nya institutet företagsrekonstruktion har ett sådant syfte. Från tillämpningsområdet för lagen om företagsrekonstruktion har - utöver vad som följde av ackordslagen - även undantagits värdepappersbolag, clearingorganisation och (se 1 kap. 3 § lagen om företagsrekonstruktion). Avtal om avräkning är emellertid vanligt förekommande även för större icke-finansiella företag (se prop. 1994/95:130 s. 21). Det finns därför ett behov av att i andra stycket göra vissa ändringar som i huvudsak är ändringar som följer av att ackordslagen ersätts av lagen om företagsrekonstruktion. I händelse av en företagsrekonstruktion är ett avtal om avräkning bindande för avtalsparterna enligt allmänna avtalsrättsliga regler. I det avseendet innebär emellertid bestämmelsen i 2 kap. 20 § lagen om företagsrekonstruktion ett avsteg från dessa regler. Den angivna paragrafen ger nämligen rekonstruktionsgäldenären möjlighet att under vissa förutsättningar hindra att en motpart häver ett avtal dem emellan, trots att hävningsrätt har inträtt. Regeln är tvingande till rekonstruktionsgäldenärens förmån. Den griper därigenom in i avtalsförhållandet mellan gäldenären och dennes motpart. Detta kan givetvis inverka även på avtal om avräkning. För att hindra att hållbarheten av ett avräkningsavtal rubbas klarläggs i andra stycket att ett villkor om att slutavräkning skall ske är bindande fullt ut även vid företagsrekonstruktion. Rekonstruktionsgäldenären kan alltså, för det fall det beslutas om företagsrekonstruktion beträffande honom, inte med framgång åberopa de tvingande reglerna i 2 kap. lagen om företagsrekonstruktion för att hindra tillämpning av avräkningsavtalet. För att klargöra att inte heller rekonstruktören kan åberopa nämnda bestämmelser anges uttryckligen att ett avtal om slutavräkning är bindande även för denne. Lagändringen föreslås träda i kraft . Paragrafen i dess äldre lydelse gäller dock för avtal som har träffats före ikraftträdandet. 13.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 15 § får ansöka om att en gäldenär skall försättas i konkurs. får också ansöka om likvidation och företagsrekonstruktion. I paragrafen har lagts till att kronofogdemyndigheten får ansöka inte bara om konkurs och likvidation utan även om företagsrekonstruktion. Ändringen - som inte har någon motsvarighet i förslag eller i det till Lagrådet remitterade förslaget - har behandlats i avsnitt 7.3. 16 § Om det allmänna har en fordran hos en gäldenär som försatts i konkurs skall kronofogdemyndigheten göra gällande denna fordran i konkursen och även i övrigt bevaka den rätt i konkursen som med anledning av fordran tillkommer det allmänna. skall också företräda det allmänna som borgenär vid företagsrekonstruktion, om inte något annat följer av lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. I paragrafen finns ett nytt andra stycke. Stycket - som inte har någon motsvarighet i förslag eller i det till Lagrådet remitterade förslaget - har behandlats i avsnitt 7.3. Lagändraingarna föreslås träda i kraft . 13.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. 3 § Förslag om ackord får antas om det kan anses fördelaktigt för det allmänna. Ackordsförslag som inte framställts i konkurs eller enligt lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion får antas endast om övriga borgenärer som ackordet angår godkänner det. Förslag om frivillig skuldsanering får godtas om förutsättningarna för skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334) är uppfyllda. Ändringen är en följd av att ackordslagen ersätts av lagen om företagsrekonstruktion och innebär ingen förändring i sak. Lagändringen föreslås träda i kraft . I fråga om ackordsförslag som har framställts enligt ackordslagen gäller 3 § i sin äldre lydelse. 13.15 Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) 4 § Skuldsanering får beviljas en gäldenär med hemvist i som är fysisk person, om 1. han är på obestånd och så skuldsatt att han inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid och 2. det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden att skuldsanering beviljas honom. Den som är folkbokförd i skall vid tillämpningen av första stycket anses ha hemvist i . Vid tillämpningen av första stycket 2 skall särskilt beaktas skuldernas ålder, omständigheterna vid deras tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och att på egen hand nå en uppgörelse med sina borgenärer samt det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet om skuldsanering. Ändringen har behandlats i avsnitt 10. I första stycket har den ändringen gjorts att det som ett grundläggande krav inte längre anges att gäldenären inte är näringsidkare. 4 a § Beträffande den som är näringsidkare gäller, utöver villkoren i 4 §, att skuldsanering får beviljas endast om det finns särskilda skäl med hänsyn till näringsverksamhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet. Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 10. I paragrafen anges de särskilda förutsättningarna för att fysiska personer som är näringsidkare skall kunna beviljas skuldsanering. De allmänna förutsättningarna som anges i 4 § måste givetvis också vara uppfyllda. De särskilda förutsättningar som anges i paragrafen är att en fysisk person som är näringsidkare endast kan beviljas skuldsanering om det finns särskilda skäl med hänsyn till dels näringsverksamhetens ringa omfattning, dels näringsverksamhetens enkla beskaffenhet. Ändringen föreslås träda i kraft . Någon särskild övergångsbestämmelse behövs inte. Betänkandet innehåller följande huvudpunkter. * Ett nytt rekonstruktionsförfarande, företagsrekonstruktion, föreslås som ersättning för konkurs i vissa fall. Det är krisföretag som är livsdugliga eller vars verksamhet helt eller delvis kan fortsättas i någon form som härvid avses. Företagsrekonstruktion innebär att en gäldenär som driver näringsverksamhet, efter betalningsinställelse och under medverkan av en av rätten utsedd administrator, söker rekonstruera verksamheten och träffa en ekonomisk uppgörelse med sina borgenärer utan konkurs.