prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska kommitténs förslag: Den offentliga arbetsförmedlingen skall även vara anslagsfinansierad, heltäckande och avgiftsfri. Det har högsta prioritet för arbetsförmedlingen att få tillgång till lediga jobb och att medverka till att vakanstiderna hålls korta. Detta gäller även för tillfälliga jobb. Kommittén menar fortsättningsvis att utvecklingen i riktningen mot en mer aktiv och individinriktad förmedling måste vidareutvecklas. Det är vidare viktigt att förmedlingen utvecklar kontakterna med småföretagen och att förmedlingen använder urvalsservicen till arbetsgivare med varsamhet. Remissinstanserna: AMS delar kommitténs uppfattning att den offentliga arbetsförmedlingen har en grundläggande roll i arbetsmarknadspolitiken. Det är dock avgörande att den offentliga förmedlingen har personella, ekonomiska och tekniska resurser som svarar mot de uppdrag som den åläggs. AMS delar även kommitténs uppfattning att det är av högsta prioritet att arbetsförmedlingen får tillgång till lediga jobb. Dock har AMS noterat att arbetsgivare i tilltagande utsträckning tycks bygga upp egna pooler av arbetssökande som regelbundet rycker in på kortare vikariat. Dessa platser anmäls troligen aldrig till arbetsför- medlingen. TCO vill understryka kommitténs ställningstagande att den offentliga arbetsförmedlingen även måste vara anslagsfinansierad, heltäckande och avgiftsfri. TCO delar även kommitténs uppfattning om att urvalsservice till arbetsgivare måste användas med varsamhet. Det är viktigt att slå vakt om att arbetsförmedlingen ska vara neutral i förhållandet mellan arbetssökande och arbetsgivare, fortsätter TCO. SAF menar att arbetsförmedlingen har en nyckelroll i arbetsmarknadspolitiken och att det är viktigt att ge arbetsförmedlingen stor frihet vid val av åtgärder. Dock förutsätter en sådan frihet en tydligare resultatstyrning med en kraftfull uppföljning och utvärdering av arbetsmarknadspolitiken. SAF anför vidare att arbetsmarknadspolitiken inte har någon opartisk utvärdering utan utvärderas i huvudsak av partsammansatta organ såsom EFA eller av AMS själv. LO menar att en ökad samverkan med arbetsmarknadens parter bör betonas tydligare . En sådan samverkan, menar LO, ökar effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken. Den utökade samverkan mellan AMS, LO, TCO och som inletts, bör utvecklas ytterligare och också involvera arbetsgivarna. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen menar att den offentliga förmedlingen även skall vara anslagsfinansierad, heltäckande och avgiftsfri. Arbetsförmedlingens platsförmedlingsservice är en av hörnstenarna i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är av stor vikt att alla får information om lediga platser, och om behov finns, tillgång till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den inriktning regeringen har lagt fast och som strävar mot att halvera den öppna arbetslösheten fram kräver nu en ytterligare effektivisering av förmedlingsverksamheten. Arbetsförmedlingen kan nu få utökat utrymme att arbeta med platsförmedling genom att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna samordnas och kommunernas roll i genomförandet tydliggörs. Arbetsförmedlingens kunder består av arbetssökande och arbetsgivare. För att förmedlingsverksamheten skall skötas så effektivt som möjligt är det av väsenlig vikt att förtroendet till arbetsförmedlingen är stort. Därför föreslår regeringen att den individualiserade servicen skall öka. Detta kommer inte minst att visas i den individuella handlingsplanen som alla arbetssökande, som är långtidsarbetslösa eller som riskerar bli, det kommer att ha. I denna handlingsplan kommer den arbetssökandens tidigare utbildning och erfarenhet att vara i centrum när den arbetslöse skall komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ett mer aktivt samarbete med arbetsmarknadens parter och en utveckling av kontakterna med företagen menar regeringen är nödvändigt för att sänka arbetslösheten. Det är genom att målmedvetet bearbeta och bygga upp goda relationer med arbetsgivare som arbetsförmedlingen får del av de lediga platserna. Genom goda relationer med arbetsgivare kan också arbetsförmedlingen lättare medverka till utveckling av och en ökad tillväxt inom näringslivet. Arbetsförmedlingen måste ges förutsättningar att komma in tidigt i företagens rekryteringsarbete. Därigenom ges arbetsförmedlingen möjlighet att anpassa arbetsmarknadsutbildningen till företagens behov och kan därmed tidigare påverka inriktningen av företagens rekrytering. Arbetsförmedlingens möjligheter att fullgöra sitt uppdrag inom tillväxt- såväl som inom fördelningspolitiken ökar därmed. Under lågkonjunkturen har arbetsförmedlingens marknadsandel av de lediga platserna sjunkit, bland annat på grund av att många arbetsgivare återanställt tidigare uppsagd personal. Regeringen ser det som nödvändigt att arbetsförmedlingens marknadsandel av de lediga platserna ökar. Förmedlingens arbetsmetoder måste ständigt anpassas till förändringarna på arbetsmarknaden. Regeringen har med tillfredsställelse noterat att inriktningen mot bransch och yrkesförmedlingar runt om i landet fått stort genomslag. Detta skapar förutsättningar för en alltmer professionell förmedling och utvecklar förtroendet mellan arbetsförmedlingen, den arbetssökande och arbetsgivaren. Bransch- och yrkesförmedlingar ökar också intresset hos så kallade ombytessökande, det vill säga personer som av olika skäl funderar på att byta arbete. Fler ombytessökande hos arbetsförmedlingen ger möjlighet för förmedlingen att också komma åt fler "ingångsjobb", det vill säga de anställningar som blir lediga när den ombytessökande får ett nytt arbete. AMV har kontinuerligt arbetat med att utveckla servicen till arbetssökande och till arbetsgivare. Ett instrument i detta arbete är så kallade servicemätningar. Regeringen anser det angeläget att denna form av servicemätningar fortsätter att utvecklas i syfte att ytterligare anpassa och effektivisera servicen. 7.3.3 Rusta den enskilde för framtidens arbetsmarknad Arbetsmarknadsutbildning har haft en central roll i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Den är en på arbetsmarknadspolitiska grunder prioriterad vuxenutbildning som riktar sig till den som är arbetslös eller som riskerar att bli det. Den är vidare en omställningsutbildning för dem som behöver förnya sina kunskaper för att kunna fortsätta att arbeta inom sina yrkesområden eller för dem som behöver ny yrkesutbildning för att byta yrkesområde. Arbetsmarknadsutbildningen skall främja ekonomisk tillväxt genom att tillgodose behovet av yrkesutbildad arbetskraft och motverka flaskhalsproblem. Den har även fördelningspolitiska uppgifter genom att stödja de personer som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden och stabiliseringspolitiska genom att omfattningen varierar med konjunkturläget. Regeringens bedömning: Utbildning som erbjuds arbetssökande som arbetsmarknadsutbildning skall vara anpassad till den sökandes behov och förutsättningar samt till kraven på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiska kommitténs förslag: Arbetsmarknadsut-bildningen skall vara individualiserad och anpassad till individens förutsättningar samt till efterfrågan på kompetens på arbetsmarknaden och ingå i en upprättad handlingsplan. Den skall vidare vara inriktad mot att möta morgondagens krav. Skälen för regeringens bedömning: Kunskaps- och kompetenskraven för framtidens yrken kommer att skilja sig från dagens krav. Enligt regeringens uppfattning måste arbetsmarknadsutbildningen därför vara mer flexibel och inriktad mot att ta till vara den enskildes förutsättningar och att möta morgondagens efterfrågan på kompetens. Detta ställer allt större krav på utbildningsanordnarna som måste ha en beredskap att utveckla utbildningar inom branscher som förväntas öka . Det gäller till exempel för miljöområdet. Den arbetsmarknadspolitiska profilen markeras av att utbildningsvalet måste ske inom bestämda ramar, som syftar till att leda till ett arbete. Arbetsmarknadsmässiga hänsyn skall väga tyngre än de rent utbildningsmässiga. Inriktningen på utbildningen skall alltid prövas av arbetsförmedlingen/från utgångspunkten att utbildningen skall stärka den enskildes möjligheter att komma tillbaka i arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Denna avvägning mellan val av arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning bör ske inom ramen för den individuella handlingsplan som arbetsförmedlingen/ arbetar fram i samråd med den arbetssökande. Arbetsmarknadsutbildning är ett viktigt instrument för att göra det möjligt för invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Utbildningen kan också bidraga till att den arbetslöse erhåller en förvärvskompetens av värde vid en eventuell frivillig återvandring. Arbetsmarknadsutbildning skall också kunna användas för att kursdeltagarna skall få möjlighet att utveckla egna affärsidéer i syfte att starta egna företag eller kooperativ. Arbetsmarknadsutbildning kan även användas för att nya utbildningar skall kunna växa fram. Detta gäller till exempel för miljöinformatörsutbildning. Regeringen kommer på olika sätt stimulera till att sådana initiativ tas. Regeringen kommer också överväga vilka utbildningar som skall kunna vara öppna för en förmånligare studiefinansiering. Enligt nuvarande system kan studier upp till 40 poäng inom högskolan beviljas som arbetsmarknadsutbildning. Den arbetslivserfarenhet som den arbetslöse har bör tas till vara vid planering av arbetsmarknadsutbildningen. Den praktiska erfarenheten spelar ofta en avgörande roll när arbeten tillsätts. Arbetsmarknadsutbildning kombinerad med praktik är ett effektivt hjälpmedel att slussa arbetslösa tillbaka i arbete. Den arbetslivserfarenhet många yngre saknar kan delvis kompenseras med praktik. Praktikperioder varvade med teoretiska inslag bör få ett ännu större utrymme i arbetsmarknadsutbildningen. Sådan utbildning bör upphandlas från ordinarie utbildningsanordnare eller från företag. I princip skulle denna form av arbetsmarknadsutbildning kunna bli en slags lärlingsutbildning för dem som fyllt . Arbetsmarknadsutbildning med inslag av både teori och praktik bedömer regeringen vara en framkomlig väg för att stärka vissa grupper. Här ges även möjlighet för företagen att anpassa utbildningens innehåll utifrån sina behov. Arbetsförmedling/ och kommunen bör kunna svara för att utbildningen får en regional och en bredare arbetsmarknadsanpassad profil. De arbetssökande, som omfattas av en individuell handlingsplan och där arbetsförmedling/och den arbetssökande är överens om att utbildning är den effektivaste vägen till nytt arbete, bör kunna erbjudas en utbildningsplats antingen inom ramen för arbetsmarknadsutbildning eller erbjudas utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Arbetslösa personer kommer att prioriteras inom ramen för den extra utbildningssatsning som kommunerna skall ansvara för. Om den arbetssökande missköter sin del av överenskommelsen i handlingsplanen bör enligt regeringens uppfattning den arbetssökandes rätt till arbetslöshetsersättning kunna ifrågasättas. Det är viktigt att utbildningen håller en hög kvalitet och är anpassad till efterfrågan på arbetsmarknaden. Ett utökat samarbete med kommunerna samt med de lokala arbetsmarknadsparterna bör utgöra grunden för val av inriktning för arbetsmarknadsutbildningen. Kunskaperna om nuvarande och framtida kompetensbehov på den lokala arbetsmarknaden finns där. Det är också utifrån det lokala perspektivet som behovet av kompetens inom framtidens arbete som till exempel. inom det miljötekniska området kan identifieras. Regeringen avser att inom ramen för upphandlad arbetsmarknadsutbildning göra en besparing motsvarande som delfinansiering av utbildningssatsningen. Regeringen gör bedömningen att vissa begränsade insatser inom ramen för verksamhet kan leda till betydelsefulla positiva effekter på tillväxt och sysselsättning. Detta kan ske genom exportsäljarutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Inte minst invandrare med språkkunskaper och annan kompetens som kan vara av intresse för exportmarknaden bör i många fall vara en lämplig målgrupp för en sådan utbildning. drev projektet , en exportsäljarutbildning i samarbete med AMS. Resultatet av denna arbetsmarknadsutbildning var att av deltagarna fick arbete efteråt. Regeringen avser att i regleringsbrevet för AMV för ge AMS möjligheten att inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen särskilt upphandla sådan utbildning. Möjligheter till reguljär utbildning inom arbetsmarknadsutbildning för vissa grupper Regeringens förslag: Arbetsförmedling/skall vid behov kunna erbjuda utomnordiska medborgare som varit arbetslösa och inskrivna vid arbetsförmedlingen eller längre samt arbetslösa arbetshandikappade möjlighet att studera på grundskole- och gymnasienivå inom det reguljära utbildningsväsendet inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadspolitiska kommitténs förslag: Det skall vara möjligt att studera inom det reguljära utbildningsväsendet inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Remissinstanserna: menar att utbildnings-frågorna är en avgörande faktor för funktionshindrades möjlighet att göra sig gällande på arbetsmarknaden. anför att invandrarnas särskilda svårigheter på arbetsmarknaden ses även i försäkringskassornas arbete med rehabilitering av sjukskrivna, såväl anställda som arbetslösa. Speciella riktade insatser inom arbetsmarknadsområdet skulle kunna undanröja vissa av de hinder som finns särskilt för denna grupp. AMS vill understryka det fortsatt stora behovet av särskilt anpassade lösningar som kan kompensera de utomnordiska invandrarna för deras svåra situation på arbetsmarknaden. Skälen för regeringens förslag: Det är väsentligt att göra en klar distinktion mellan arbetsmarknadsutbildning motiverad av arbetsmarknadsskäl och reguljär utbildning. Regeringens uppfattning är att arbetsmarknadsutbildningen skall ha en klar yrkesinriktning som syftar till leda till ett arbete. Allmän behörighetsgivande utbildning och yrkesinriktad utbildning skall i princip bedrivas inom ramen för det reguljära skolsystemet. Den föreslagna utbildningssatsningen på 130 000 utbildningsplatser utgör ett kraftigt bidrag i kampen mot arbetslösheten. Arbetslösa som är i behov av en gymnasie- eller högskoleutbildning kommer att ges möjlighet att ta del av dessa utbildningsplatser. Arbetsmarknadsutbildningen kan således i större utsträckning renodlas mot omställningsutbildning. Arbetshandikappades utbildningsbakgrund skiljer sig väsentligt från övriga arbetssökande. Av de inskrivna på arbetsförmed-lingarna/arbetsmarknadsinstituten hade av gruppen arbetshandikappade en högre utbildning än grundskola, medan för samtliga arbetssökande hade en högre utbildningsbakrund än grundskola. En jämförelsevis stor andel av utomnordiska medborgare har endast förgymnasial utbildning. Till exempel har endast hälften av arbetsssökande från och en utbildning motsvarande grundskoleutbildning. Detta är också en av förklaringarna till den höga arbetslöshetsnivån bland utomnordiska medborgare. För vissa grupper såsom invandrare och arbetshandikappde är studie- finansieringen av avgörande roll för att dessa skall kunna gå in i en grundläggande utbildning. Regeringen anser därför det vara angeläget att utomnordiska medborgare som har varit arbetslösa och inskrivna vid arbetsförmed-ling/respektive arbetslösa arbetshandikappde som saknar grundläggande utbildning även framöver i vissa fall skall kunna beviljas utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet på grundskole- och gymnasienivå inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Dessa grupper har ofta behov av längre och mer omfattande utbildning. Regeringen anser att det är av stor vikt att ett utökat samarbete mellan AMV och aktörer inom det reguljära utbildningsväsendet kommer till stånd. Detta för att kunna göra en god utbildningsplanering inom ramen för den individuella handlingsplanen för den enskilde arbetssökanden. Många arbetslösa kommer att ha en handlingsplan som inkluderar utbildningsinslag både i form av reguljär vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildning skall främst vara yrkesinriktad. Dock kan vissa teoretiska inslag som förbereder inför yrkesutbildning till exempel yrkessvenska för invandrare förekomma. Fullständiga reguljära utbildningar bör dock inte få upphandlas. Riktade yrkesinriktade utbildningar bör prioriteras. Det undantag som regeringen föreslår vad det gäller utomnordiska medborgare och arbetshandikappade bygger på fördelningspolitiska grunder att hjälpa svårt utsatta grupper i samhället. Grundläggande utbildning och en därpå följande yrkesutbildning ökar möjligheterna för dessa grupper på den reguljära arbetsmarknaden. Regeringens förslag: Anställningskravet vid arbetsplatsintroduktion slopas . Skälen för regeringens förslag: Arbetsplatsintroduktion blev en samlad form av olika praktikåtgärder . Arbetsplatsintroduktion ersatte ungdomspraktik, ungdomsintroduktion, arbetsprövning, vidgad arbetsprövning, invandrarpraktik och akademikerpraktik. Den samlade åtgärdsformen arbetsplatsintroduktion, som kan vara upp , har blivit en effektiv form för arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten att arbeta med. Antalet personer i arbets- platsintroduktion var 42 000 . När arbetsplatsintroduktionen infördes fick den endast beviljas för ungdomar om den följdes av en anställning som skulle vara . Detta krav på anställning gällde dock inte för unga handikappade, de som är försäkrade enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och riskerar att bli utförsäkrade eller vid arbetsplatsintroduktion hos kommuner och ideella organisationer. luckrade upp detta anställningskrav ytterligare. Denna uppluckring innebär att tidigare undantag fortfarande gäller samt att arbetsgivaren inte behöver träffa ett sådant avtal om det föreligger särskilda skäl. Regeringen föreslår nu att anställningskravet skall upphöra. Ungdomar i åldern missgynnas av denna regel eftersom motsvarande regel inte finns vare sig för äldre eller för dem som är och har praktik inom ramen för det kommunala uppföljningsansvaret. Även utvecklingen på arbetsmarknaden med en minskning av antalet lediga platser motiverar att anställningskravet tas bort. Detta bör således slopas . 7.3.5 Datortek/aktivitetscenter är datorteken öppna även för dem som har fyllt . Härigenom kommer datorteken att bli en möjlighet för äldre som saknar dataerfarenhet och är i behov av vägledning. De arbetssökande får möjlighet att träna grundläggande datakunskaper på halvtid och delta i arbetsmarknadsinriktade projektarbeten på den andra . Detta innebär bland annat att nya möjligheter öppnas för många invandrare. Möjligheten att kombinera datautbildning med till exempel träning i det svenska språket bör kunna tas till vara inom ramen för datorteken. Det är nödvändigt att den snabba utveckling som skett på IT-området med bland annat Internet också återspeglar sig i datorteksverksamheten. Alla deltagare i datorteken bör få en introduktion i användningen av Internet. Regeringen har tidigare i proposition 1995/96:125 betonat vikten av användandet av ny teknik inom IT- området. Därför bör ytterligare investeringar i hårdvara samt uppkopplingar mot Internet kunna ske i datortekens verksamhet. Regeringen avser att inom ramen för befintliga resurser föreskriva att högst får användas för reinvesteringar av hårdvara samt för drift av verksamheten. För många av de personer som har lämnat den offentliga sektorn i samband med strukturförändringar kan nya möjligheter ges via datorteken. har fördelningen mellan kvinnor och män varit jämn bland deltagarna i datorteken. Det är viktigt att eftersträva att denna jämna könsfördelning bibehålls. Enligt har av de ungdomar som deltagit i datorteksverksamheten erhållit arbete efter avslutad datorteksutbildning sedan den startade . Datorteken är en vägledningsåtgärd som bland annat syftar till att stärka ungdomarna i deras yrkesval. av ungdomarna har gått vidare till någon form av arbetsmarknadsutbildning efter det att de slutat i datorteksverksamheten. har gått vidare till annan utbildning. De övriga har antingen gått ut i en annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller är åter arbetslösa. Kontakten har upphört . Regeringen ser datorteken som en betydelsefull komponent i kampen mot arbetslösheten. Datortekens arbetsmarknadsinriktade projektdel ingår också som ett utvecklingsområde i det svenska programmet för insatser inom EU:s Mål 3-program. 7.3.6 Rekryteringsstöd och beredskapsarbete Regeringens förslag: En arbetsgivare får beviljas rekryteringsstöd med högst per dag, dock högst av lönekostnaden, inklusive sociala avgifter och semesterersättning, om arbetsgivaren anställer en person som arbetsförmed-lingen/anvisar. Vid deltidsarbete reduceras rekryteringsstödet i proportion till arbetstiden. Motsvarande regler bör gälla för statsbidrag till beredskapsarbete av tjänstekaraktär. Skälen för regeringens förslag: En grundtanke i den svenska arbets- marknadspolitiken är att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall ha en tydlig koppling till den reguljära arbetsmarknaden utan att snedvrida konkurrensen mellan företagen eller leda till att ordinarie arbeten ersätts. Åtgärderna skall sättas in utifrån den enskilda människans möjligheter och behov av stöd. I vissa fall har åtgärdsmedlen använts för att tidigarelägga en investering eller en rekrytering. I andra fall har åtgärdsmedlen syftat till att kompensera arbetsgivaren för de kostnader som uppstår om arbetsgivaren behöver ge en nyanställd fördjupad introduktion eller utbildning på grund av till exempel långvarig arbetslöshet. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall utformas på sådant sätt att de inte får en socialpolitisk profil. De får inte heller bli ett företagsstöd i traditionell form. Rekryteringsstöd och beredskapsarbete är ett par av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som används för att kompensera en arbetsgivare för de extra kostnader som kan uppstå när denne anställer en arbetslös person som har varit utanför den reguljära arbetsmarknaden. Europeiska kommissionen har utifrån om statsstöd framfört vissa synpunkter när det gäller utformningen av det nuvarande rekryteringsstödet. Genom de förändringar som föreslås av stödet torde reglerna vara i överensstämmelse med EG:s riktlinjer för sysselsättningsstöd. Enligt nuvarande regler får tiden i rekryteringsstöd inte överstiga . I vissa fall kan tiden förlängas . Bidrag lämnas med högst av lönekostnaden , dock med högst . Regeringen föreslår nu att en arbetsgivare får beviljas rekryteringsstöd med högst per dag, dock högst av lönekostnaden . Arbetsförmedlingen skall i förhandling med arbetsgivaren besluta om lämplig nivå på stödets storlek. Förmedlingen har ansvar för att den tillämpade stödnivån inte är högre än vad som är motiverat för att åstadkomma den eftersträvade effekten. För att bland annat underlätta kontrollen bygger AMS upp ett ADB-baserat ekonomisystem där åtaganden mellan förmedlingen och företagen registreras. Individuella handlingsplaner i form av kontrakt bör, i enlighet med vad regeringen redovisat ovan, upprättas mellan arbetsförmedlingen och den arbetssökande. Där bör klargöras hur introduktionen av den arbetslösa skall genomföras. Rekryteringsstöd skall kunna lämnas till arbetsgivare som anställer arbetslösa som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen och som därmed varit utanför den reguljära arbetsmarknaden . Stödet är ett betydelsefullt instrument att förverkliga regeringens och intentioner när det gäller arbete åt utsatta grupper såsom invandrare och andra personer som har påtagliga svårigheter att konkurrera på arbetsmarknaden. Vidare kan rekryteringsstödet med fördel användas för att också ge kvinnor respektive män möjlighet till en anpassad arbetsintroduktion i otraditionella branscher och yrken. har arbetslösheten stigit mest för kvinnor. Kraftfulla insatser behövs för att underlätta för kvinnor, som har varit utanför arbetsmarknaden, att få ett reguljärt arbete.