prop · GJ03145 · 1996-01-01 00:00:00 — Arbetslivet behöver bättre utbildad arbetskraft, det kan formulera kompetenskra- ven, det måste medverka vid genomförandet och det drar nytta av resultaten. Detta motiverar att arbetslivet medverkar vid finansieringen. Utredningens förslag är ett erbjudande om samverkan för att bygga ut . Finns inte intresse för sådan samverkan i konkret handling saknas förutsättningar för en förstärkning och utbyggnad av denna utbildningssektor. Betänkandet ger inledningsvis en bakgrund till uppdraget och förslagen. Utredningen beskriver i största korthet förändringar i arbetslivet och de konsekvenser dessa har för kraven på arbetskraftens kompetens. Vidare redovisas besluten om förändringar av statsbidragssystemen för gymnasiskolan och komvux och de konsekvenser detta fått för möjligheterna att anordna påbyggnadsutbildningar. Det nuvarande utbudet av beskrivs på grundval av en enkät, som genomfördes . Slutligen ger utredningen bilder av utvecklingen av yrkesutbildning på eftergymnasial nivå i några andra länder. Några historiska bakgrundsuppgifter om yrkesutbildningen redovisas i en bilaga. Definition och pedagogisk ram har till uppgift att tillgodose arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft i första hand för att genomföra produktionen. Den behöver lyfta fram kunskap som färdighet och förtrogenhet. Den behöver förmedla både den kunskap som vunnits i produktionen och sådan kunskap som har vetenskaplig grund. För detta krävs att utbildningen har en tydlig förankring både i beprövad vetenskap och i arbetslivet. Utbildningen förutsätter att den studerande fullföljt utbildningen på ett treårigt program i gymnasieskolan, eller har motsvarande kunskaper. anknyter till det polytekniska bildningsbegreppet. Utbildningen skall inte vara akademisk i traditionell mening och den skall i väsentliga delar handla om att praktiskt tillämpa känd kunskap och känd teknik. Den skall ge en fördjupad eller specialiserad yrkeskompetens, vilket innebär att eleven skall lära sig att behärska både den teoretiska grunden och den praktiska tillämpningen. Detta kan förverkligas genom en nära knytning av utbildningen till arbetslivet och i många fall genom att lärandet sker i arbete i en lärande organisation. Yrkesutbildning handlar ofta om såväl att öka deltagarnas kunskaper inom vissa områden och träna deras yrkesfärdigheter, som att utveckla den egna personligheten. Detta föreslås ske genom ett medvetet val av verksamhetsformer. Utredningen beskriver en pedagogisk ram, som kan ge utbildningen en särprägel. Det gäller utbildningens arbetslivsanknytning, lärande i arbete och en utvecklingsinriktad pedagogik. För har arbetslivsanknytningen samma betydelse som forskningsanknytningen skall ha för högskoleutbildningen. Den skall också på ett likartat sätt genomsyra hela utbildningen. Utredningen ser därvid ett lärande i arbetet som en viktig förutsättning. Det syftar bl a till att deltagarna skall fånga upp och tillgodogöra sig den kunskap som genereras i produktionen samt utveckla sina färdigheter och personliga egenskaper. En utvecklingsinriktad pedagogik innebär att deltagarna lär sig att ifrågasätta och pröva de givna förutsättningarna eller att lär sig att formulera problem och inte endast att lösa givna problem. I utbildningen eftersträvas därför verksamhetsformer, som bidrar till att de studerande lär sig att påverka den om- givning där problemet skall lösas. Efter att ha prövat olika modeller förordar utredningen att en ny struktur - kallad - skapas, med uppdrag att inom ramen för tilldelade resurser ansvara för . I enlighet med vad som anges i direktiven föreslår utredningen, att man inte skapar en ny fast utbildningsorganisation. Yr- keshögskolan kommer då att bestå av en fast organisation för utveckling, planering, prioritering, kvalitetssäkring, utvärdering och finansiering av utbildning, som anordnas av många olika existerande utbildningsanordnare och företag. avses utgöra en parallell till univeristet och högskolor. Med bestämningen parallell vill utredningen ge uttryck åt fyra förhållanden. Det första är att det är fråga om eftergymnasial utbildning. För det andra att yr- keshögskolan skall utgöra ett alternativ till högskolan för elever, som avslutat sin utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan. För det tredje att det inte är fråga om ett stadium mellan gymnasiet och högskolan. För det fjärde att högskola och yrkeshögskola är i en djupare mening lika värda , men också på viktiga punkter väsensskilda. Avgränsningar mot annan utbildning I frågan om avgränsningen mot resp. universitet och högskolor, gymnasieskolan, komvux och personalutbildningen, har utredningen tolkat uppdraget på så sätt, att tyngdpunkten ligger på att skapa ny utbildningskapacitet. Att flytta fungerande utbildningar från en sektor till en annan i syfte att renodla en systematik tillför ingen ny kapacitet. Existerande utbildningar bör därför flyttas endast i de fall den nuvarande ordningen medför problem eller brister, som skulle avhjälpas genom en ändring. Utredningen föreslår att all yrkesinriktad utbildning inom gymnasieskolan och komvux, som bygger på avslutad utbildning på nationellt program i gymnasieskolan eller på motsvarande förkunskaper och som omfattar heltidsstudier, skall föras över till . Motivet härför är förutom innehållsligt, främst finansieringstekniskt. Även de utbildningar som har ställning som fristående kompletterande gymnasieutbildning med statsbidrag bör, med undantag för konstskolorna, föras över. Det kommer givetvis att krävas ett omfattande utvecklingsarbete innan denna utbildning uppfyller de pedagogiska och organisatoriska krav, som utredningen vill ställa på utbildning i . Genom överföringen markeras emellertid i vilken riktning utvecklingsarbetet skall drivas. avses bli definierad genom * en pedagogisk ram, * ett system för planering och resursfördelning och * en ordning för examinination och kvalitetssäkring. I fråga om planering och resurstilldelning eftersträvas en ordning, där ansvaret för utveckling, planering och resursfördelning förs så långt ut i organisationen som det är praktiskt möjligt. Utredningen har valt en pluralistisk modell för anordnande av utbildningen: många olika utbild- ningsanordnare skall kunna komma i fråga. Varje utbildningsuppdrag skall vara tidsbegränsat; låsningarna i lokaler och fast anställd personal minimeras. Ansvaret för prioriteringar bör huvudsakligen ligga på regional nivå. Den regionala indelningen bör ansluta till länen. Prioriterings- och fördelningsmodellen utgörs av en kombination av ansöknings- och anbudsförfarande med betydande inslag av dialog och förhandling. Möjligheterna att genomföra en kvalitativt god utbildning bör vara överordnad prioriteringsgrund Länsstyrelserna föreslås få i uppdrag att utse en yrkeshögskolestyrelse, som ges ett samlat ansvar för i länet. avses vara värdmyndighet, men i sina ställningstaganden skall yrkeshögskole-styrelsen vara suverän. Arbetslivet i regionen skall utgöra styrelsens flertal och den bör tillförs kompetens inom de närings-, utbildnings- och arbetskraftspolitiska områdena. För att planera och besluta om utbildning som det av olika anledningar inte är rimligt att hantera regionalt krävs insatser på nationell nivå. Det gäller bl.a. ansvaret för ett balanserat utbildningsutbud samt frågor om examensordning, kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering. Dessa uppgifter skulle kunna fullgöras av det blivande högskolverket, under förutsättning att man där kan skapa respekt för uppdrag och särart. Tillträde, urval, kvalitetssäkring m.m. Frågorna om tillträde till utbildningen behandlas med utgångspunkt i det regelsystem som gäller för högskolan. Reglerna i 8 kap 1 - 6 §§ HF föreslås bli tillämpade också för . Även i fråga om urval till utbildning inom bör högskolan kunna utgöra förebild. Ansvaret för antagning av studerande bör ligga på styrelsen för i varje region. Utbildningen inom avses berättiga till studiemedel. Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen, lärandet i arbetet, förutsätts därvid räknas som studietid. Särskilda åtgärder krävs för att säkerställa utbildningens kvalitet och likvärdighet. Insatser diskuteras på tre olika områden, nämligen yrkeshögskoles- tyrelsens beställarkompetens, utbildningsmiljön hos anordnarna samt uppföljning och utvärdering. Utbildningens arbetslivsanknytning är det främsta instrumentet för fortlöpande kvalitetssäkring. Genom samverkan med arbetslivets företrädare under planering och utveckling av utbildningen säkerställs dess aktualitet och relevans. På nationell nivå fastställs mallar för den utbildningsplan som skall utgöra huvuddokumentet i planerings- och prioriteringsprocessen. Krav ställs på den fysiska miljön och på den undervisande personalens kompetens och erfarenheter samt på den pedagogiska miljön. Genom en examensordning normeras kraven på de studerande. Återkommande granskning av utbildningen bransch- eller sektorsvis föreslås ske genom peer- reviews . Uppföljning och utvärdering genomförs både regionalt och på nationell nivå. Kraven på lärarnas kompetens har karaktär av krav, som ställs på ut- bildningsanordnarna. I fråga om teoretisk grund kan de i huvudsak ansluta till föreskrifterna om behörighet till tjänst i högskoleförordningen. För all utbildning inom bör finnas ett skarpt formulerat krav på att all undervisande personal skall ha aktuell erfarenhet av relevant yrkesverksamhet. Utredningen för fram förslag om kreditering, examensordning och examens- fordringar, som tar sin utgångspunkt i att utgör en parallell till högskolan. En sådan ordning motiveras bl.a. av EUs generella utbildnings- direktiv om erkännande av examensbevis. Beslutet om examensrätt föreslås t.v. knytas till beslutet om att medge statsbidrag för viss utbildning i en region. Utredningen färeslår att följande examina skall kunna utfärdas inom yr- keshögskolan: Efter fullgjord utbildning om minst 120 poäng bör yrkesexamina kunna utfärdas. För att särskilja en yrkesexamen från yrkeshögskola bör ex- amensbenämningen följas av bokstäverna YH. Yrkeshögskoleexamen med viss inriktning skall kunna utfärdas för den som fullgjort kursfordringar om sammanlagt minst 80 poäng. Den som med godkänt resultat gått igenom utbildning som är kortare än skall kunna tilldelas Yrkeshögskolediplom med viss inriktning. Regeringen bör i förordning ange riktlinjer för utformningen av examensbe- skrivningarna. I de generella examenskraven bör arbetslivsanknytning, lärande i arbete och en utvecklingsinriktad pedagogik omformuleras till mål för utbildningen, som gäller utöver de yrkesspecifika målen. Den yrkesspecifika delen av examensbeskrivningen fastställs på nationell nivå. Utredningen redovisar en uppskattning av utbildningskapacitet och kostnader för i nuvarande system. För att skapa ny utbildningskapacitet behöver nya resurser tillföras. Utredningen betonar, att om statsmakterna önskar att ytterligare av en årskull skall förlänga sin utbildning från 12 till 13, 14 eller kräver detta att ytterligare resurser tillförs utbildningssektorn. Utredningen redovisar därutöver två vägar att tillföra resurser för utbyggnad av . Den första gäller det i direktiven angivna ökade ansvarstagandet från avnämarnas sida. Den andra är en utbyggnad av yr- keshögskolan genom omfördelning från annan utbildning. Den väg som ännu inte prövats för att uppnå ett ökat ekonomiskt ansvarstagande från arbetslivets sida är att ge arbetslivet ansvar för att genomföra en del av utbildningen. Arbetslivets andel av finansieringen uppnås genom att arbetsgivare ställer upp som anordnare av den del av utbildningen i form av lärande i arbete. Utredningen diskuterar skillnaderna mellan att organisera en del av som lärande i arbete och arbetsplatsförlagd utbildning inom den nya gymnasieskolan. Utredningen räknar med att det kommer att ta tid innan all utbildning inom är arbetsplatsförlagd till och att arbetsplatsförläggningen leder till ett lärande i arbetet. Det allmänna och arbetslivet är ömsesidigt beroende av varandra för att en utbildningssatsning, som båda bedömer som viktig, skall bli verklighet. Möjligheten till omfördelning inom utbildningsväsendet belyser utredningen med två räkneexempel. Det första exemplet gäller omfördelning från universitet och högskolor. En utbyggnad med ca 20 000 årsutbildningsplatser (utredningens räkneexempel), motsvarar kostnadsmässigt av anslagen till grundutbildning inom högskolan. Medel av denna omfattning skulle inte kunna omfördelas utan att högskoleutbildningens volym minskas eller kvalitet försämras. Det andra exemplet avser de sysselsättnings- politiskt motiverade satsningarna på förstärkning av det reguljära utbildnings- systemet. Med hänsyn till att erbjuder en i förhållande till arbetsmarknadens behov relevant yrkesutbildning bedömer utredningen det som "riskfritt" att binda en mindre del av dessa resurser. Kostnaderna för att genomföra den utbildning som föreslås bli överförd till beräknas till ca 560 milj. kr. För att finansiera överföringen av påbyggnadsutbildningarna i gymnasieskolan och komvux föreslås att det kommunala skatteutjämningsbidraget minskas med 495 milj. kr. och motsvarande medel tillföras . Efterhand som utbildningen till en tredjedel anordnas i företag minskar statens kostnader. skulle en oförändrad resursram ge utrymme för fler årselevplatser. Möjligheten att snabbt utveckla relevant och kvalificerad utbildning inom är begränsad. Kravet på arbetsplatsförläggning utgör en ytterligare reservation. Utredningen resursberäkningar utgår från att medel för 2 000 platser i genomsnittligt tvååriga utbildningar skall tillföras . Utredningen bedömar detta som detta en ambitiös utbyggnadstakt. uppskattas kostnaden till , det andra till 210 milj.kr. För 10 000 intagningsplatser beräknas statens kostnader till 700 milj.kr. Utredningen föreslår att införs . Uppbyggnaden får ske successivt och särskilda åtgärder vidtas för den utbildning som förs in i bl.a. från gymnasieskolan och komvux. Remissyttranden har kommit in från Försvarsmakten, , , , , , , (), (), , , , (), , Kungl. Tekniska högskolan (KTH), i , i , Kungl. i , , /med bifogade yttranden från sektionen för humaniora och beteendevetenskap, , , med bifogade yttranden från , Hälsouniversitetet och filosofiska fakulteten, med bifogade yttranden från och samhällsvetenskapliga fakulteten, , /, , , med bifogade yttranden från samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden och konstnärliga fakultetsnämnden, (), , , , i , , (), , , (), , i , i , i med bifogade yttranden från och kommuner, i , i , i , i , , kommun, kom- mun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, , kommun, , kommun med bifogat yttrande från , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , , , Kungl. , , , , , , (), i (LO) med bifogade yttranden från och , (), , , (), , Elbranschens Utvecklings- och Utbildningscenter, Elevkårer- nas , Fristående konst- och hantverksskolors samråd med bifogade yttranden från de fristående hantverksskolorna, , Stiftelsen , Handarbetets Vänners Skola, Stiftelsen , , Sätergläntan och de fristående konstskolorna, , Hälsohögskolan i , Hälsohögskolan i , Hälsohögskolan i , , , , , statlig vuxenutbildning (Rvux), , Skogsindustrins Utbildning i , (), , , T-skolornas Rektorskonvent, , i samt i . Dessutom har yttranden kommit in från , , , , /, , , , kommun, kommun, , , , , i , , Ingenjörssamfundet, (kommun), , , , , , Föreningen lärare i ekonomiska ämnen, Föreningen och Turismutbildare, , och , Ingenjörshögskolan i , Installatörerna, och , Socialdemokratiska Arbetarekommun, , Komvux i , Kubens keramikutbildning i , , : , , Mångkulturellt Folkbildningscentrum, RMI-Berghs Reklam och , , , Flygtekniska Akademi (SFA), (samarbetsorgan mellan kommuner och landsting i ), , Stiftelsen , Stiftelsen , , Stiftelsen och hantverksskola, , Svensk Teaterunion - Svenska , i , tenskap, Svenska , , Hantverks- och Småföretag, , Verkstadsindustrier, , Telefonaktiebolaget , Thapperska skolan, i , (), samt Zenkert (vice ordförande i ). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:145 Kvalificerad yrkesutbildning m.m. -------------------------------------------------------------------- Författningsrubrik Bestämmelser som inför, Celexnummer för bak- ändrar, upphäver eller omliggande EG-regler upprepar ett normgivningsbemyndi- gande -------------------------------------------------------------------- Lag om en försöksverk- 4, 5, 6 §§ samhet med viss kvalificerad yrkesutbildning -------------------------------------------------------------------- Lag om ändring i 11 kap. 21, 24 §, skollagen (1985:1100) 12 kap. 6 §