prop · GJ03207 · 1996-01-01 00:00:00 — För Nordiska investeringsbanken, NIB, spelar miljöprojekten också en viktig roll. Av NIB:s nordiska lån avsåg nästan en tredjedel, ca , projekt med anknytning till miljöinvesteringar. Som ett led i de gemensamma nordiska ansträngningarna på miljöområdet finns dessutom ett förslag om att inrätta en miljölånefacilitet i NIB. Förslaget innebär en låneram om ca som skulle utnyttjas för miljöinvesteringar av nordiskt intresse i närområdet. Förutom gynnsamma miljöeffekter skulle förslaget ge svenska företag ökade möjligheter att delta i denna typ av projekt. Kostnaden för medverkan utgörs av erforderliga avsättningar för det svenska garantiåtagandet under lånefaciliteten. Dessa avsättningar skall finansieras inom ramen för östbiståndet. Regeringen verkar aktivt i den nordiska kretsen för att detta förslag skall förverkligas. Ett nytt energisystem skall utvecklas. Regeringen har påbörjat överläggningar med samtliga riksdagspartier om energipolitiken. Regeringen eftersträvar en bred parlamentarisk majoritet kring frågan om omställningen av energisystemet. Kampen mot arbetslösheten måste också bedrivas på en europeisk nivå. Toppmötet i mellan EU:s stats- och regeringschefer upprepade att sysselsättningen är den viktigaste frågan för EU och dess medlemsstater. Samordningen mellan medlemsländerna behöver stärkas. Åtgärder som visat sig framgångsrika i ett land skall med fördel kunna prövas i andra länder. Regeringen har i detta sammanhang föreslagit en revidering av genom att ett särskilt sysselsättningskapitel införs. Utvecklingen i kommer att ha en särskild betydelse för vår egen tillväxt och ekonomiska utveckling . En ökad ekonomisk integration inom regionen kan leda till en stark och dynamisk utveckling i länderna kring och skapa en attraktiv miljö för produktion och annan näringsverksamhet. Toppmötet i syftade till att vitalisera och öka utbytet mellan länderna kring regionen. Statsministern har för redovisat hur regeringen avser att driva de svenska engagemanget i Östersjösamarbetet vidare. Fem områden utpekades som särskilt viktiga: exportindustrin inkl. livsmedelsområdet, energi-, utbildnings- och miljöområdena samt betalningssystemen. Olika energisystem behöver knytas samman. Fler svenskar behöver lära sig de språk som talas på andra sidan som måste kunna erbjuda fler av våra grannländers ungdomar att ta del av utbudet på svenska universitet och högskolor. Stora steg har redan tagits för att rädda miljön i och kring , men ytterligare initiativ måste tas. De unga demokratiernas infrastruktur måste stärkas, annars kan förutsättningarna för ett levande näringsliv radikalt försämras. Därigenom kan tillväxten stärkas och arbetslösheten minska. För att lyfta fram betydelse för tillväxt och sysselsättning i inrättas en fond som tillförs . Regeringen har för avsikt att besluta om vissa ändringar i nuvarande regler när det gäller den garantiram, för export till och investeringar i främst och , som EKN administrerar. I vårpropositionen redovisades kalkyler för den ekonomiska utvecklingen i vilka den öppna arbetslösheten reducerades till . I dessa beräkningar ingick effekterna av den omfattande utbildningsatsningen. De innebar att det återstod ett gap på , ca 70.000 personer, som måste slutas för att nå målet om en halvering av den öppna arbetslösheten till . I vårpropositionen redovisades även ett s.k. tillväxtalternativ, i vilket den öppna arbetslösheten skulle komma att falla till . De båda alternativen illustreras i diagram 3.1. Diagram 3.1 Öppen arbetslöshet enligt vårpropositionen I denna proposition redovisas ett antal åtgärder för att ytterligare stärka tillväxten och minska arbetslösheten. De förslag som regeringen nu redovisar beräknas minska den öppna arbetslösheten med ytterligare ca 40.000 personer . I första hand är det ett resultat av den åtgärd som handlar om att sysselsätta äldre långtidsarbetslösa i kommunerna, landstingen och staten. har dock utveckling av sysselsättning och arbetslöshet varit något sämre än vad som tidigare antagits. Den sammantagna effekten av en något svagare ekonomi och de nya åtgärderna är svår att bedöma. Vidare presenteras ett antal åtgärder i syfte att förbättra ekonomins funk- tionssätt. Det kommer att krävas en väl fungerande ekonomi samt även i övrigt gynnsamma förutsättningar för att nå målet om en halvering av den öppna arbetslösheten. De kalkyler som redovisades i vårpropositionen tydde på att BNP- tillväxten fram skulle behöva vara i storleksordningen för att sysselsättningen skall öka i den omfattning som krävs för att nå målet. Särskilt måste lönebildningen fungera väl så att en sådan tillväxt kan komma till stånd utan att inflationen tilltar. En annan viktig förutsättning är ökat förtroende för den ekonomiska politiken och den ekonomiska utvecklingen så att efterfrågan och investeringar stärks. Företagen måste få en starkare tilltro till den svenska ekonomin och till spelreglerna på arbetsmarknaden så att de i än större utsträckning investerar och ökar sysselsättningen. Medborgarnas tilltro till olika försäkringssystem måste stärkas. Tydliga och stabila regler måste gälla vid sjukdom, arbetslöshet och pension. Trygga individer förmår att ta de initiativ som driver utvecklingen framåt. finns en betydande osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen. Den internationella konjunkturen är inne i en avmattningsfas. Det kan inte uteslutas att den blir både djupare och mer långvarig än förutsett. Vidare finns en osäkerhet om den svenska ekonomins förmåga att skapa nya jobb i den utsträckning som krävs. Det krävs en nationell samling kring uppgiften att halvera den öppna arbetslösheten . Inte minst måste arbetsmarknadens parter medverka till att de pågående diskussionerna om såväl lönebildningen som arbetsrätten leder till överenskommelser som stärker den svenska ekonomin. Regeringen kommer att regelbundet följa upp utvecklingen på arbetsmarknaden. En avstämning i förhållande till målet om en halverad arbetslöshet kommer att redovisas för varje halvår i anslutning till vårpropositionen och budgetpropositionen. Detta kommer att ske med början . Därmed inleds en procedur av samma slag som den som gäller för konvergensprogrammet. Vid avstämningstillfällena kommer ytterligare åtgärder att kunna vidtas, om utvecklingen på ett ofördelaktigt sätt skulle komma att avvika från den avsedda. Avstämningarna kommer att knytas ihop med uppföljningen av den politik för arbete, trygghet och utveckling som redovisades i den s.k. tillväxt- propositionen och med det fleråriga sysselsättningsprogram, som liksom övriga EU-länder skall redovisa . Därmed ges i sysselsättning och arbetslöshet en lika ambitiös hantering som EU:s konvergenskrav. Genom en sådan procedur stärks förutsättningarna för att målet om en halvering av den öppna arbetslösheten skall kunna förverkligas. 4 Den ekonomiska utvecklingen Tillväxten i OECD-området väntas bli något svagare än . Rege- ringens bedömning är att den nuvarande avmattningen är tillfällig. Det finns dock tecken som pekar mot att vändningen i ekonomin kan komma något senare än vad som tidigare förutsågs. Den svenska sysselsättningen och tillväxten är därför mycket beroende av den internationella ekonomiska utvecklingen. Det kan således inte uteslutas att avmattningen blir djupare och mer långvarig än förväntat. är ett litet och handelsberoende land. En djup konjunkturnedgång i övriga , eller skulle allvarligt försvåra möjligheten att halvera arbetslösheten. Det är framför allt i som tillväxten är svagare än väntat. Både och har gjort nedrevideringar avseende BNP-tillväxten så att de nu ligger närmare den bedömning som den gjorde i vårpropositionen. beräknar tillväxten för till 1997. Kommissionens prognos för EU-länderna är 1997. Motsvarande bedömning i vårpropositionen var 1997. De flesta konjunkturbedömare räknar med att avmattningen i är mild och tillfällig och att tillväxten tar fart igen . I pekar ett flertal signaler i den riktningen. Både och hade förhållandevis god tillväxt . En bidragande orsak till att tillväxten kan förväntas ta fart igen är att räntorna har fallit. Dessutom är inflationstakten i de flesta EU-länder mycket låg vilket innebär goda förutsättningar för ännu lägre räntor. I har tillväxten däremot åter börjat ta fart. Privat kon- sumtion och investeringar utvecklades starkt . Arbetslösheten fortsätter att sjunka trots att sysselsättningen inte ökar nämn- värt. Vidare har de central- och sydamerikanska ekonomierna återhämtat sig efter de problem som uppstod i samband med Mexikokrisen och tillväxten förväntas bli god. Även i har tillväxten tagit fart. av stagnation har den japanska ekonomin påbörjat en återhämtning. Mycket låga räntor i kombination med finanspolitisk stimulans har bidragit till denna utveckling. By- tesbalansunderskottet fortsätter att minska. Tillväxten i de övriga asiatiska ekonomierna fortsätter att vara mycket god. I bedöms tillväxttakten fortfarande ligga . Flertalet östuropeiska länder är nu inne i en återhämtningsfas efter den djupa krisen i samband med planekonomins sönderfall. Det beräknas 1996 sammantaget ha en positiv tillväxt. Potentialen för fortsatta produktionsökningar är mycket stor, inte minst mot bakgrund av det kraftiga fallet i produktionsnivån . I hela regionen finns dock en osäkerhet om i vilken takt marknadsanpassningen kommer att fortsätta. De baltiska länderna, förutom , uppvisar en fortsatt hög tillväxt på . tillväxt blev negativ , men förväntas stiga till mellan under det innevarande året. I vårpropositionen bedömdes tillväxten till 1997. Det finns tecken som tyder på att den svenska ekonomin utvecklas något svagare. Läget är emellertid svårbedömt och statistiken inte entydig. Utrikeshandeln utvecklades något svagare än förväntat , vilket sannolikt var en effekt av den svagare tillväxten i . Exporten var dock stark trots den senaste tidens förstärkning av den svenska kronan, vilket tyder på att svenska företag fortfarande håller sina marknadsandelar. Handelsbalansen för april visar att exporten ökat sedan årets början vilket är mer än helårsprognosen i vårpropositionen. Ett enskilt månadsvärde måste dock tolkas med stor försiktighet. Utfallsstatistiken tyder vidare på att även privat konsumtion har utvecklats något svagare än förväntat. Omsättningen i detaljhandeln låg enligt SCB lägre än . Nybilsregistreringen har också blivit något sämre än förväntat. Avvikelsen är dock tämligen liten, men det kan vara en signal om att hushållen är mindre köpbenägna än vad som tidigare antagits. I SCB:s senaste undersökning av inköpsplaner finns inte heller några tecken som tyder på att hushållen skulle vara på väg att öka konsumtionstakten. När det gäller bruttoinvesteringar har mycket lite information tillkommit sedan vårpropositionen. Nybyggnationen av bostäder blev något lägre än förväntat . Detta kompenseras dock av ett betydligt högre antal påbörjade ombyggnationer än vad som tidigare beräknats. Bostadsinvesteringarna har därmed vänt uppåt. Enligt den senaste konjunkturbarometern fortsätter också industrins produktionsutbyggnad i relativt stor omfattning. Mot bakgrund av denna information samt den fortsatta räntenedgången är det sannolikt att investeringsutvecklingen blir fortsatt positiv. Det finns även andra tecken som tyder på att tillväxten håller på att återhämta sig. Industrins förväntningar om orderingång är starka. Den fortsatt goda utvecklingen för statens finanser ökar framtidstron och förbättrar möjligheterna till lägre räntor. De förbättrade utsikterna för prisstabilitet och de minskade inflations- förväntningarna möjliggjorde för att inleda en sänkning av styrräntorna - har reporäntan sänkts med . Räntorna på femåriga statsobligationer har gått ned med och motsvarande räntemarginal mot de tyska räntorna har minskat med . I vårpropositionen beräknades räntan på en svensk femårig obligation ha fallit till . Genom den senaste tidens räntenedgång har sannolikheten ökat att denna nivå kommer att underskridas. Den svenska kronan har också stärkts något mer än vad som har antagits. En lägre tillväxt påverkar de offentliga finanserna i negativ riktning. har framkommit uppgifter som talar för att de offent- liga finanserna utvecklas bättre än tidigare förutsett. Skatteintäkterna ökar snabbare än väntat. Detta har bland annat medfört att har reviderat ned sin prognos för statens lånebehov 1996 med ca till mot bakgrund av att skatteinkomsterna blev ca högre än vad tidigare hade beräknat. Sammantaget kvarstår därför bedömningen att de offentliga finansiella sparandet kommer att understiga av BNP 1997 utan att ytterligare budgetförstärkande åtgärder behöver vidtas. Även målet om att nå balans i de offentliga finanserna 1998 bedöms kunna uppfyllas. 5 Sysselsättning och arbetslöshet försvann drygt en halv miljon arbets- tillfällen i . Av dessa var ca 410.000 i privat sektor och ca 120.000 i offentlig sektor. Nedgångens djup var resultatet av en rad samverkande faktorer. En kraftig uppgång av realräntan och en dramatisk omsvängning i hushållens sparande medförde ett kraftigt fall i den inhemska efterfrågan. utvecklades svensk export mycket dåligt eftersom överhettningen i den svenska ekonomin hade urholkat industrins konkurrenskraft. Diagram 5.1Totalt antal sysselsatta och arbetskraftutbud Den svenska kronans fall medförde att den svenska konkurrenskraften förstärktes kraftigt. började de första tecknen på återhämtning att skönjas; export och industriproduktionen ökade något. gick svensk exportindustri mycket bra. Hemmamarknaden stod däremot still beroende på den höga räntenivån, osäkerheten om de offentliga finanserna och hushållens svaga inkomstutveckling. Framgångarna för svensk exportindustri fortsatte efterhand som den svenska valutan förstärktes kraftigt i samband med att den förda ekonomiska politiken gav resultat och förtroendet för återvände. beräknas sysselsättningen i den privata sektorn öka med ca 97.000 personer. beräknas sysselsättningen minska med ca 20.000 personer i offentlig verksamhet. Totalt innebär det att sysselsättningen ökar med ca 77.000 personer. har dock sysselsättningen fallit beroende på avmattningen i konjunkturen. Hälften av nedgången i antalet arbetade timmar har återtagits 1996. har endast en knapp tiondel av sysselsättningsbortfallet återtagits. Förklaringen är bl.a. att övertidsuttaget har ökat som sjukfrånvaron har minskat. Diagram 5.2Antalet arbetade timmar i svensk ekonomi Motsvarande skillnad finns mellan sysselsättnings- och arbetslöshets- utvecklingen. Trots att sysselsättningen beräknas öka med beräknas arbetslösheten endast gå ned . Skillnaden förklaras av att arbetskraftsdeltagandet ökar. Många som inte tyckte det var lönt att söka jobb ingår nu i arbetskraften. Detta beror i stor utsträckning på att möjligheten att få ett jobb har ökat. Många som har varit i utbildning - trots att de hellre velat ha ett reguljärt arbete - finns nu på arbetsmarknaden. Sammantaget beräknas arbetskraften därför öka med 50.000 personer . har antalet nyanmälda platser understigit antalet platser som registrerats året tidigare. Antalet lediga nyanmälda platser uppgick till 26.000 , vilket var 5.000 färre jämfört med året innan. Det är i stor utsträckning inom tillverkningsindustrin som fallet har ägt rum. Det är främst de tillfälliga jobben som har varit känsliga för förändringar i arbetskraftsefterfrågan. När sysselsättningsökningen tog fart var det främst de tillfälliga jobben som ökade och med en viss fördröjning steg även de fasta jobben allt eftersom uppgången stabiliserades. Den sysselsättningsminskning som äger rum motsvaras i hög grad av en minskning av antalet tillfälliga jobb. Till skillnad från vid tidigare lågkonjunkturer var det i högre grad män än kvinnor som drabbades av arbetslösheten . Detta berodde framför allt på att sysselsättningen minskade kraftigast i tillverk- ningsindustrin och byggsektorn. Sedan den ekonomiska utvecklingen började vända har arbetslösheten dock minskat kraftigare bland män än bland kvinnor. Orsaken är att män traditionellt arbetar i exportindustrin medan kvinnor arbetar i hemmamarknadsinriktade företag och i den offentliga sektorn. Andelen arbetslösa män är fortfarande större än andelen arbetslösa kvinnor, men om utvecklingen fortsätter i samma takt som , kommer andelen arbetslösa kvinnor att bli större än andelen arbetslösa män. var arbetslösheten bland män och bland kvinnor . Det försvagade arbetsmarknadsläget har medfört att andelen långtidsarbetslösa har ökat till av totalt antal arbetslösa vilket motsvarar 134 000 personer. Det är en något högre andel än . Andelen är i stort sett densamma bland kvinnor och män. 6 statsfinanser och stabila priser Regeringen är fast besluten att fullfölja saneringen av de offentliga finanserna. Det är en avgörande förutsättning för att räntorna skall kunna pressas ner och för att vårt lands ekonomi och sysselsättninga åter skall stärkas. Målen är att stabilisera statsskulden som andel av BNP 1996, att begränsa underskottet i de offentliga finanserna till av BNP 1997 och att skall ha de offentliga finanserna i balans 1998. Utgiftstaket ligger fast. I vårpropositionen presenterade regeringen kalkyler för de offentliga finanserna som visade att underskottet i det finansiella sparandet skulle uppgå till 1998 vid frånvaro av beslut om ytterligare budgetförstärkningar. Regeringen föreslog därför åtgärder för att förbättra de offentliga finanserna med avseende och avseende . Av dessa budgetförstärkningar utgjorde permanenta besparingar och permanenta skatte- och avgiftshöjningar som således förbättrar de offentliga finanserna även 1999 och framåt. Saneringsprogrammet utvidgades därmed från till , eller till av BNP. De budgetpolitiska målen beräknades komma att uppfyllas med de nya åtgärderna. Den förbättring av de offentliga finanserna som skall uppnås, från ett underskott på av BNP 1993 till balans 1998, saknar motstycke bland . Bördorna av saneringspolitiken har en rimlig fördelningspolitik. Genom en kombination av utgiftsneddragningar och skatte- och avgiftshöjningar uppnås en god fördelningspolitisk profil. Saneringsprogrammet består till ungefär hälften av utgiftsminskningar och till hälften av skatte- och avgiftshöjningar. Resultatet är att den femtedel av hushållen som har den högsta standarden bidrar av budgetförstärkningen, medan den femtedel som har den lägsta standarden bidrar . Regeringen har i proposition Lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:20) lagt förslag om förändringar till regeringsformens och riksdagsordningens bestämmelser om statsbudgeten och finansmakten. Syftet är att få en bättre kontroll över budgetutvecklingen. Resultatet är att budgetprocess skärps betydligt. Institutionella reformer av budgetprocessen är väsentliga för att åstadkomma en varaktig förbättring av de offentliga finanserna. är ett av de länder som har den stramaste budgetprocessen. Detta minskar riskerna för att åter skall hamna i samma budgetmoras som . Penningpolitiken har som övergripande uppgift att värna penningvärdet. Prisstabilitet stärker möjligheterna till en god ekonomisk utveckling och gör ett land mindre sårbart vid oro på de internationella kapitalmarknaderna. ansvarar för penningpolitiken och riksbanksfullmäktige har definierat målet prisstabilitet som att ökningen i konsumentpriserna skall begränsas till med en tolerans om uppåt och nedåt. mål ligger väl i linje med vad som gäller i de flesta andra EU-länder. Regeringen stöder denna inriktning av penningpolitiken. Det ökade förtroendet för den ekonomiska politiken har lett till att obligationsräntorna har fallit och kronan har förstärkts. har räntan på 5-åriga statsobligationer sjunkit med och kronan stärkts med . Vidare har inflationstakten avtagit och inflationsutsikterna ligger i linje med mål. Det har därmed blivit möjligt för att sänka de korta räntorna. Reporäntan har sänkts med /96. medlemskap i har förändrat förutsättningarna för penning- och valutapolitiken. har möjligheter att delta i det europeiska valutasamarbetet och i den europeiska växelkursmekanismen (). skall senare ta ställning till deltagande i den monetära unionens tredje etapp (EMU). En stabilitet i växelkursutvecklingen är önskvärd och måste för att vara robust underbyggas med låg inflation och god balans i de offentliga finanserna. Det är inte aktuellt att knyta kronan till . Ett beslut om deltagande i torde komma att behöva fattas av . Ökningen av sysselsättningen måste i huvudsak ske i det privata näringslivet. För att uppnå detta behövs ett gott tillväxtklimat. Det handlar om att upprätthålla goda villkor för företag och företagande. Här spelar skattesystemets utformning en viktig roll. För att stimulera utvecklingen i ekonomin föreslår regeringen ett antal förändringar på skatteområdet. Stämpelskatten på fastigheter sätts tillfälligt ned till en tredjedel - . Därmed minskar transaktionskostnaden för fastighetsöverlåtelser, vilket tillsammans med den låga räntenivån väntas stimulera fastighetsmarknaden. Även AP-fonden skall i fortsättningen betala stämpelskatt på samma villkor som andra skattskyldiga. Försäljningsskatten för motorfordon avskaffas vilket finansieras genom en höjning av fordonsskatten. För fordon i miljöklass 3 kvarstår dock en del av försäljningsskatten. På detta sätt stimuleras förnyelsen av bilparken vilket är önskvärt både för aktiviteten i ekonomin och för att förbättra miljön. Regeringen avser att lägga en proposition om nya regler för förmånsbeskattning av tjänstebilar. Avsikten är att förmånsbeskattningen dels skall bygga på en korrekt värdering av förmånen med hänsyn till bl.a. ränteläget och dels inte längre uppmuntra till överdriven privat körning. Regeringen vill redan nu klargöra att förslaget kommer att bygga på ett alternativ som innebär att den nuvarande överbeskattningen av förmånsbilar i stort sett försvinner. Detta finansieras genom en lägre uppjustering av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. För att stimulera särskilt de mindre företagen reduceras från arbetsgivaravgiften för den del av lönesumman som understiger . Även egenföretagare omfattas. har ett skattesystem som är förmånligt för företagande. Regeringen har tidigare deklarerat att skatteuttaget för företagen skall återställas till den nivå som etablerades i samband med skattereformen 1990-91. Detta preciserades till en skattesänkning för företagen på . Därefter har bl.a. ett tillfälligt riskkapitalavdrag och en avdragsrätt för underskott i nystartad näringsverksamhet införts. företagsskatteutredning fick i uppdrag att finna formen för en mer permanent lättnad för företagen. Avsikten är att förbättra de skattemässiga villkoren för nyinvesteringar och kapitalförsörjning. Den modell för en generell lättnad på företagsnivå som har diskuterats har dock visat sig vara olämplig av flera skäl. En generell lättnad på ägarnivån är av mindre intresse i en politik som syftar till att främja investeringarna. Den huvudsakliga effekten av en sådan åtgärd är att den påverkar sammansättningen av det svenska hushållssparandet. Däremot blir effekterna på investeringarna begränsade. Detta gäller för stora företag men även för mindre företag utan tillgång till den organiserade kapitalmarknaden. För den som överväger att spara i dessa företag har avkastningen efter skatt på en alternativ investering i börsaktier ökat som ett resultat av den generella lättnaden. Detta förhållande motverkar effekten av skattelättnaden för utdelningar och reavinster från de mindre företagen. Därmed blir effekterna på investeringarna små även för dessa företag. Arbetet i företagsskatteutredningen kommer att påskyndas, och regeringen kommer att lägga fram ett förslag till permanent lättnad i dubbelbeskattningen med inriktning mot små och medelstora bolag. Skattelätt- naden beräknas till . De nya reglerna blir tillämpliga . Regeringen kommer vidare i samband med budgetpropositionen att föreslå förändringar av skattereglerna som underlättar generationsskiften.