prop · GJ0312 · 1996-01-01 00:00:00 — | | | | Den andra urvalsgrunden bygger på det faktum att den | | försvarsteknologiska sekretessen är särskilt hög inom vissa | | områden, framförallt inom telekrigföring och krypto. Detta gör att| | det inte finns någon särskilt väl utvecklad internationell | | marknad där modern teknik finns tillgänglig. För sådan | | svårtillgänglig, tekniskt avancerad försvarsmateriel blir det | | därför, om möjligheter till inhemsk anskaffning saknas, nödvändigt| | att acceptera en lägre teknisk nivå på materielen. Det kan | | dessutom i vissa fall vara svårt att anskaffa materiel | | utomlands, beroende på att krav eller förutsättningar är unika för| | . Detta gäller främst sådan kompetens som berör | | speciella förutsättningar. Det är därför viktigt att säkerställa att| | försvaret får tillgång till sådan teknologi och sådana system som är| | internationellt svårtillgängliga och som är av väsentlig betydelse| | för försvarets operativa effekt. | | | | Möjligheterna till forcerad försvarsindustriell produktion i kris| | och krig har också studerats. Under loppet av är det | | troligt att man kan förstärka Försvarsmaktens materieltillgångar| | genom att öka leveranstakten i pågående produktion och genom att| | modifiera och vidareutveckla befintlig materiel, främst vad | | gäller elektronik och mjukvara. Detta förutsätter emellertid god| | tillgång till importerade komponenter och delsystem. | | Försvarsindustrins stora utlandsberoende gör det därför osäkert i| | vilken utsträckning en inhemsk systemkompetens medför möjlighet | | till produktion i ett läge med begränsad tillgång på strategiska| | varor. Möjligheterna till forcerad försvarsindustriell | | produktion bör därför behandlas med försiktighet och inte utgöra en| | grund för Försvarsmaktens planering eller en grund för | | prioritering av teknikområden. En ökad användning av civila | | (dual-use) komponenter skulle emellertid kunna förbättra | | förutsättningarna för en inhemsk produktion i krislägen. | | Om ett läge skulle uppstå med en långsiktigt ökande | | rustning i omvärlden, kan försvarsmateriel bli en bristvara och | | svårtillgänglig, särskilt för en alliansfri mindre stat. En | | inhemsk försvarsindustri med ett brett utlandssamarbete kan i | | ett sådant läge underlätta försvarets materielförsörjning. | | Försvarsindustrins förmåga att underlätta försvarets | | materielanskaffning vid en långsiktig anpassning till ett | | försämrat säkerhetspolitiskt läge kan därför också utgöra en grund för| | prioritering. | | | | Planering för att höja krigsdugligheten utgör en del av | | förberedelserna för att kunna anpassa det militära försvaret till| | förändrade förutsättningar. Som framgår av avsnitt 4.1.3 har | | regeringen bedömt det möjligt att inplanera endast enklare, dvs.| | på den civila marknaden allmänt förekommande, materiel och | | förnödenheter för att höja krigsdugligheten. Det kan naturligtvis| | inte helt uteslutas att ett strikt lönsamhetsresonemang leder | | fram till att även annan materiel kan ingå i planeringen för att| | höja krigsdugligheten. Behoven tillgodoses i så fall genom en | | inhemsk kapacitet eller i form av krishandelsavtal med | | utlandet. | | | | | | 8.3 Prioriteringar | | Baskompetens | | | | Regeringen anser att de försvarspolitiskt viktigaste delarna av | | det inhemska teknologiska kunnandet, baserat på analysen i | | föregående avsnitt, utgör en strukturoberoende baskompetens, dvs.| | de teknologiområden där det är av yttersta vikt att det finns en| | inhemsk kompetens. | | | | Baskompetensen kan återfinnas i industrin, hos | | totalförsvarsmyndigheter och/eller universitet/högskolor. | | | | En inhemsk kompetens bör säkerställas inom områdena | | | | - telekrigteknik (medel och motmedel inklusive sensorteknik), | | - avancerad signaturanpassningsteknik (mot upptäckt och | | identifiering), | | - undervattensteknik (för svenska förhållanden), | | - flygteknik (för vidmakthållande av JAS 39 på )| | och | | - underhåll och vidmakthållande av de system som ingår i | | krigsorganisationen. | | | | En bevarad kompetens på dessa teknologiområden kan underlätta | | Försvarsmaktens långsiktiga anpassning. Även andra | | teknologiområden kan vara viktiga för att öka möjligheterna till| | sådan anpassning. Denna fråga bör ytterligare övervägas. Därvid bör| | även det internationella samarbetet uppmärksammas. | | | | Beträffande ammunitionsindustrins villkor anser regeringen att | | ytterligare överväganden erfordras. | | | | Det är av vikt att satsningarna på baskompetensen sker på kost-| | nadseffektiva och långsiktiga grunder. Metoderna för att | | säkerställa detta är i första hand genom de beställningar avseende| | utveckling och produktion av ifrågavarande typer av materiel | | som kan läggas vid industrin, och genom uppdrag om | | teknikutveckling som svenska staten lämnar till | | försvarsindustrin. Försvarsmakten bör ges i uppdrag att efter | | hörande av inrikta den långsiktiga | | planeringen på ett sådant sätt att en inhemsk kompetens kan | | bevaras inom dessa områden. | | | | Försvarets myndigheters möjlighet att till regeringen hemställa om| | undantag från lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, | | liksom i tillämpliga delar regeringens beslut att Försvarets | | materielverk självt får fatta beslut om undantag, kan vid behov | | utnyttjas vid anskaffning inom de prioriterade områdena, i de | | fall detta är nödvändigt för att säkerställa baskompetensen. | | Regeringens krav på industriell samverkan och andra former av | | kompensationsåtaganden skall dessutom i första hand riktas till | | de prioriterade områdena, och Försvarsmaktens forsknings- och | | teknologisatsningar bör också tillvarata möjligheterna till | | bevarad kompetens härvidlag. | | | | Övriga kompetenser | | | | Övrig svensk försvarsindustriell kompetens utgör en | | säkerhetspolitisk och teknologisk tillgång. Upphandling skall | | emellertid ske i konkurrens, utgående från systemens prestanda, | | kvalitet och totala kostnad samt med beaktande av erbjudanden | | om kompensationsåtaganden och av behovet att strategiskt | | tillgodose försvarsmaktens långsiktiga teknologi- och | | materielförsörjning. I de fall där svensk försvarsindustri är | | konkurrenskraftig underlättar Försvarsmaktens | | materielanskaffning att en inhemsk kompetens vidmakthålls inom | | vissa områden. Sådan kompetens karaktäriseras främst av att den är| | konkurrenskraftig i sig själv i ett internationellt perspektiv | | eller att den utgör en kostnadseffektiv del i internationella | | teknik- eller systemutvecklingsprojekt. Flera av dessa | | materielområden bör ha möjligheter att utvecklas . | | Internationellt samarbete och export möjliggör att en bredare | | försvarsindustriell bas kan bevaras än vad som annars skulle | | vara fallet. | | | | För materielanskaffning skall Försvarsmakten och Försvarets | | materielverk sträva efter att reducera anskaffningskostnaderna. | | Förutom att internationellt samarbete inom materielområdet i | | form av gemensam anskaffning medför ökad integration mellan | | olika nationer, kan det också vara ett sätt för Försvarsmakten att| | erhålla nya system till en lägre kostnad, jämfört med en helt | | inhemsk utveckling. Internationellt försvarsmaterielsamarbete | | innebär emellertid ofta starka bindningar, som kan vara svåra | | att bryta även om försvarets materielbehov skulle förändras. Därför| | bör gemensam anskaffning bara ske för sådana materielsystem där | | Försvarsmaktens behov bedöms kvarstå även vid förändrade förhållanden.| | | | Det nordiska ramavtal kring försvarsmaterielsamarbete som | | ingicks är ett uttryck för den vikt regeringen fäster vid| | nordiskt och internationellt samarbete. Avtalet har som syfte | | att säkra ett effektivt försvarsmaterielsamarbete mellan | | respektive lands myndigheter inom områdena studier, forskning, | | utveckling, produktion, underhåll och upphandling. | | | | medlemskap i och observatörsställning i Västeuropeiska| | Unionen (VEU) kan skapa goda förutsättningar för en mer | | kostnadseffektiv försvarsmaterielanskaffning, bl.a. genom ökade | | möjligheter till gemensam anskaffning. har ett behov av | | att delta i det framväxande europeiska | | försvarsmaterielsamarbetet, inom vilket Western European | | (), framstår som ett viktigt forum. Ett | | aktivt svenskt agerande i olika internationella fora skapar | | förutsättningar för att kunna påverka inriktningen av en | | framväxande europeisk försvarsindustripolitik. Ett svenskt | | närmande till WEAG kan skapa utrymme för en billigare | | materielanskaffning, och också förbättra de långsiktiga villkoren| | för svensk försvarsindustri, genom att företagen kan ges | | möjligheter att samarbeta och konkurrera med andra europeiska | -------------------------------------------------------------------- | företag. | | | | Försvarsmakten bör också tillvarata de möjligheter till kostnadsbe-| | sparingar som ges genom användandet av civila komponenter och | | tillämpningar. Den civila sektorns utveckling | | har medfört att kraven på civila och militära komponenter och | | delsystem närmat sig varandra, och inom många områden är den | | civila utvecklingen ledande och kraven minst lika hårda. | | | | Försvarsmakten beställer och finansierar huvuddelen av den | | forskning, utveckling och produktion som den inhemska | | försvarsindustrin gör. Inför den förestående internationella | | omstruktureringen och de förändringar som den svenska | | försvarsindustrin nu står inför är det angeläget att företagens | | kunskapsresurser tillvaratas och utnyttjas för att underlätta | | deras anpassning. Primärt är det industrins uppgift att genomföra| | anpassningen. Mot bakgrund av försvarsindustrins starka | | beroende av politiskt grundade restriktioner är det emellertid | | rimligt att staten söker underlätta industrins | | anpassningsmöjligheter under detta skede. Detta bör ske genom | | att aktivt söka underlätta industrins möjligheter till in- | | ternationellt samarbete. Härutöver kan olika generella politiska| | medel komma att aktualiseras. | | | | | | 8.4 Försvarsindustrins internationella villkor | | Export | | | | Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen | | (1992: 1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om | | krigsmateriel, vilka trädde ikraft . | | | | Ur försvarspolitisk synvinkel har exporten en stor betydelse. | | Förutom att exportförsäljning medför en minskad belastning av | | försvarsanslagen, innebär volymökningen också att företagens | | överlevnadsmöjligheter stärks, vilket bidrar till att säkerställa| | den kompetens som behövs för vidmakthållande och | | livstidsförlängning av system anskaffade från svensk | | försvarsindustri. Exporten ökar också möjligheterna för företagen| | att investera egna medel i utveckling, vilket bidrar till en | | långsiktig teknologiförsörjning. | | | | För att Försvarsmaktens behov av en inhemsk försvarsindustriell | | kapacitet skall kunna tillgodoses krävs att de svenska företagen| | ges möjlighet att exportera. Enligt gällande regelverk för | | krigsmaterielexport skall, vid prövningen av enskilda | | utförselärenden, de försvarspolitiska behoven av export | | sammanvägas med uppställda utrikespolitiska restriktioner. | | | | Den internationella avspänningen har fått vittgående konsekvenser| | för all försvarsindustri, när såväl hemmamarknaderna som | | exportmöjligheterna har minskat. Trots de neddragningar som har | | gjorts existerar det emellertid fortfarande internationellt en | | betydande överkapacitet. Den internationellt sett vikande | | försvarsmaterielmarknaden har skärpt konkurrenssituationen på | | exportmarknaderna och försvårat de svenska företagens | | exportmöjligheter. För att man skall kunna utnyttja de svenska | | företagens exportpotential är det viktigt att även regeringen och| | svenska myndigheter på ett aktivt sätt stöttar försvarsindustrins| | exportansträngningar av större materielprojekt, givet att | | exportansträngningarna står i överensstämmelse med riktlinjerna för| | krigsmaterielexport. Det är i synnerhet för större vapensystem | | såsom stridsflygplan, ytstridsfartyg och | -------------------------------------------------------------------- | ubåtar, som exportsatsningarna kräver samordnade insatser från | | regeringens sida. | | | | Internationellt samarbete | | | | Det är företagens ansvar att finna lämpliga samarbetspartner och| | samarbetsprojekt samt att initiera och genomföra projekten. | | Regeringen, Försvarsmakten och bör aktivt| | stärka försvarsindustrins möjligheter att samarbeta med utländska| | företag. | | | | Internationellt samarbete i alla dess former kan vara | | betydelsefullt för att ge industrin förutsättningar att | | upprätthålla och utveckla specialiserad kompetens samt ge | | tillgång till utländsk teknologi. Dessutom kan samarbete leda | | till en högre och jämnare beläggning. Internationellt | | industriellt samarbete är också av försvarspolitiskt intresse, på| | samma sätt som det myndighetsstyrda samarbetet. | | | | En utveckling mot ökat samarbete mellan svensk försvarsindustri | | och företrädesvis europeisk industri accepteras och understödjs | | för att tillgodose väsentliga svenska försvars- och | | säkerhetspolitiska intressen. Självfallet skall detta ske inom | | ramen för våra allmänna utrikespolitiska mål och gällande | | riktlinjer för svensk krigsmaterielexport. Samarbete mellan | | svensk och utländsk försvarsindustri skapar också gynnsamma | | förutsättningar för konkurrenskraftiga anbud vid svenska och | | utländska materielanskaffningar. Därigenom underlättas målet att| | bevara inhemsk kompetens inom för viktiga områden. Från | | försvarspolitiska utgångspunkter är det särskilt viktigt att skapa| | sådana betingelser för utlandssamarbetet att en livskraftig | | svensk försvarsindustri kan bevaras. | | | | 8.5 Kompensationsaffärer | | Kompensationsaffärer (också benämnt offset) är ett samlingsnamn för| | olika former av kompensationer som den säljande parten åtar sig | | gentemot köparen. Kompensationsaffärerna kan vara antingen | | direkta dvs. direkt knutna till det anskaffade systemet - | | eller indirekta - dvs. förknippade med andra militära system, | | teknologier eller civila applikationer. Vad som sägs i det | | följande tar sikte endast på kompensationsåtaganden som gäller | | krigsmateriel, vilket är ett område som faller utanför vissa EU-| | regler om upphandling m.m. | | | | Industriell samverkan, motköp och andra former av | | kompensationsåtaganden är en del av regeringens försvarspolitik | | och ett medel för att tillgodose landets behov av industriell | | kapacitet och kompetens på försvarsmaterielområdet. Åtagandena | | skall uppfylla säkerhets- och försvarspolitiska mål, och riktas | | till den svenska försvarsindustrin. Försvarsmaktens och | | upphandlande myndighets hantering av dessa frågor i samband med | | enskilda anskaffningar skall grundas på den inriktning som | | regeringen anger. | | Kompensationskraven fyller funktionen att stärka den | | svenska försvarsindustrins konkurrenskraft och långsiktiga | | överlevnads-möjligheter. Det primära syftet med | | materielanskaffning till det svenska försvaret måste dock alltid| | vara att anskaffa rätt utrustning till rätt pris och i rätt tid | | för krigsorganisationens behov. Därför väger produkternas | | prestanda och pris tyngre än erbjudanden om industriell | | samverkan. En grundläggande förutsättning för att ett erbjudet | | åtagande skall kunna övervägas vid val av leverantör, är att | | leverantören uppfyller de krav som ställs på den militära | | produkten eller det system som skall upphandlas. | | | | Kompensationsaffärer bör normalt förekomma bara vid större | | upphandlingar. | | | | Direkta kompensationskrav bör endast ställas inom sådana områden| | där det är väsentligt att av försvars- och säkerhetspolitiska skäl| | kunna ha underhålls- och vidmakthållandekapacitet och sådan | | kapacitet som inte kan erhållas utan ekonomiskt tillskott. | | Kompensationsåtaganden bör i övrigt bestå av indirekta | | kompensationsåtaganden riktad till den svenska försvarsindustrin| | och/eller försvarsmyndigheter. De indirekta kompensa- | | tionsåtagandena bör i första hand inriktas mot de prioriterade | | teknikområdena, och skall ses som en möjlighet att inom ramen för| | den ordinarie anskaffningsprocessen till en ringa kostnad | | stödja prioriterade kompetensområden. Även andra | | försvarsindustriella kompensationsaffärer bör dock kunna | | förekomma. Av kostnadsskäl är det angeläget att de samarbeten som| | uppstår är kommersiellt hållbara och konkurrenskraftiga. | | | | En speciell fråga rör omvänt motköp, dvs. hur de anskaffningar som| | sker utomlands kan användas för att stödja svensk industris | | konkurrenskraft när det gäller svenska kompensationsåtagande | | gjorda vid utländska försvarsmyndigheters upphandlingar. De | | kompensationsåtaganden som följer av anskaffningar som görs | | utomlands kan användas för att "kvitta" svensk försvarsindustris| | kompensationsåtagande i respektive land. Även kvittning och | | omvänt motköp bör dock i första hand riktas till de prioriterade| | områdena. All försvarsmaterielupphandling skall baseras på en | | utvärdering av det mest konkurrenskraftiga anbudet, och inte | | påverkas av att svensk försvarsindustri har åtaganden i andra | | länder. | | | | | | 8.6 Forskning och teknikutveckling | | Den utveckling som beskrivs ovan, dvs. att svensk | | försvarsindustri kan komma att minska i bredd och omfattning | | som man i ökande utsträckning kan komma att delta i | | internationellt samarbete, betyder att försvarets tekniska | | myndigheter i minskad omfattning kommer att specificera | | utvecklingsuppdrag till svensk industri. Å andra sidan ökar | | behovet av att samarbeta med andra länder och att specificera, | | prova och utvärdera utländska eller i vissa fall samutvecklade | | system. Inom områden där inhemsk försvarsindustri är | | säkerhetspolitisk angelägen kan olika typer av riktade | | forsknings- och utvecklingsinsatser behöva göras. I de fall | | väljer att anskaffa materiel från andra länder kan | | insatser behöva göras för att försvaret inom dessa områden skall| | vara en kompetent och välinformerad köpare. | | | | Regeringen har uppdragit åt | | () att genomföra projektet | | Forskning för industri och försvar för att undersöka | | förutsättningarna för att utveckla forskning och utveckling inom| | områden av betydelse för både militära och civila tillämpningar.| | | | | | 8.7 Tullfrihet för försvarsmateriel från tredje land | | Bakgrund | | | | I och med medlemskapet i EU omfattas av om | | tullar. Tullunionen innebär att all handel mellan | | medlemsstaterna i princip är tullfri och att man har gemensamma | | tullar mot tredje land. En följd härav är att den ordning för | | tullfrihet som tidigare tillämpades i i fråga om import| | av försvarsmateriel inte längre gäller. | | | | () har anmält att importerar | | betydande mängder försvarsmateriel från länder utanför EU. I | | synnerhet från sker en omfattande import, t.ex. av materiel | | till JAS 39 Gripen-systemet. Den tullavgift på i genomsnitt ca | | som erläggs till vid sådan import | | utgör en belastning på försvarsekonomin som inte tagits med i | | beräkningen när medelsbehoven anmäldes. FMV har mot denna | | bakgrund förordat att regeringen nu vidtar | | sådana åtgärder att de möjligheter till tullfrihet som | | erbjuder tas till vara. | | | | Efter FMV:s anmälan har frågan beretts av en arbetsgrupp inom | | . Arbetsgruppen har omfattat medverkande från | | och Försvarsdepartementet samt från FMV och| | . I överläggningarna har även | | deltagit. Arbetsgruppen har under hand | | redovisat på vilket sätt, dvs. under vilka former, en tullfrihet| | bör åstadkommas. Förslaget i det följande grundas på vad | | arbetsgruppen har kommit fram till. | | | | Artikel 223 i | | | | De EG-regler som FMV har hänvisat till finns i artikel 223. 1 b | | i . De utgör regler om undantag från | | bestäm-melser. Enligt artikeln får således varje medlemsstat | | vidta de åtgärder som den anser nödvändiga för att skydda sina | | väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av eller | | handel med vapen, ammunition och krigsmateriel. Åtgärderna får | | dock, enligt vad som sägs i artikeln, inte försämra | | konkurrensvillkoren på den gemensamma marknaden vad gäller varor| | som inte är avsedda speciellt för militärändamål. | | Den återgivna undantagsregeln öppnar således möjlighet för medlems-| | länderna att bl.a. hålla den egna importen av försvarsmateriel | | från tredje land fri från tull. Enligt vad som framkommit har de| | andra medlemsländerna tagit vara på denna möjlighet. För svenskt| | vidkommande krävs att saken regleras genom lagstiftning. | | | | Regeringens överväganden | | | | Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att tar | | till vara de möjligheter till tullfrihet i fråga om import av | | försvarsmateriel från tredje land som erbjuder. De | | belopp i tullavgifter som det handlar om, och som utgör | | oförutsedda kostnader för försvarets materiel-anskaffning, kan | | enligt försiktiga beräkningar komma att uppgå till tiotals | | miljoner kr . Det rör sig alltså i ett flerårsperspektiv och| | utgående från aktuella materielprojekt om betydande belopp. I | | synnerhet skulle komma att belastas särskilt hårt | | med hänsyn till att motor, jaktrobot och andra komponenter | | importeras från . | | | | Tullfrihet bör komma i fråga för sådan försvarsmateriel som Romför-| | draget ger möjlighet till. En särskild fråga är därvid hur det | | tullfria området skall avgränsas. Försvarsmateriel omfattar ju | | allehanda varor och således också sådan materiel som inte är | | avsedd speciellt för militärt ändamål. Hit hör s.k. dual-use varor.| | Självklart måste undantagsregler i artikel 223 vara| | styrande för hur avgränsningen skall göras. De närmare | | bestämmelserna härom behöver dock inte tas in i lag. I stället bör| | regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter i ämnet. Det bör | | ske genom en ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. | | Reglerna där kan således göras relativt okomplicerade. Ett sätt | | att uppnå detta är att låta bestämmelsen omfatta dels sådana varor| | som förtullas för myndigheter som i sammanhanget hanterar | | försvarsmateriel och som skall användas för militärt ändamål, dels| | sådana varor som skall användas i landet för tillverkning m.m. av| | försvarsmateriel. | | | | Med hänvisning till det sagda bör i tullfrihetslagen tas in en | | bestäm-melse om att regeringen får meddela föreskrifter om | | tullfrihet för varor som förtullas för Försvarsmakten eller för | | och som skall användas för militärt ändamål.| | Tullfrihet bör också få före-skrivas för varor som skall användas i| | landet för tillverkning eller underhåll av produkter för militärt| | ändamål. De närmare föreskrifterna bör lämpligen tas in i | | förordningen (1994:1605) om tullfrihet m.m. | | | | De nya reglerna bör träda i kraft . -------------------------------------------------------------------- | | | 8.8 Förslag till riksdagsbeslut | | Regeringen föreslår att | | | | 1. godkänner vad regeringen förordar om grunderna för försvarets| | materielförsörjning (avsnitt 8.1 - 8.6) | | 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen | | (1994:1547) om tullfrihet m.m. (avsnitt 8.7). -------------------------------------------------------------------- | Lagtext | | | | Regeringen har följande förslag till lagtext. | | | | Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet | | m.m. | | | | Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m.| | skall ha följande lydelse.