prop · GJ03200 · 1996-01-01 00:00:00 — Mot den här angivna bakgrunden bedömer regeringen att de internationella konventioner som finns inom detta område inte utgör hinder för att upphäva rätten till befrielsen enligt 3 kap. 12 § andra stycket skollagen. Den föreslagna förändringen bör tillämpas fr.o.m. . 13.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Andra stycket som innebar att befrielse från undervisning i religionskunskap alltid skulle medges om vissa förutsättningar var uppfyllda har slopats. Förslaget har behandlats i avsnitt 12. Möjligheten enligt första stycket till befrielse från annars obligatorisk undervisning finns dock kvar. Beträffande motiven till första stycket se prop. 1985/86:10 Del A s. 89 f. Paragrafen har ändrats så att den i fråga om ersättningen i huvudsak motsvarar den nya bidragskonstruktionen enligt 9 kap. 6 § tredje stycket för fristående skolor som motsvarar . I paragrafen har föreskriver bytts ut mot beslutat. Bestämmelsen överensstämmer därmed med vad som gäller för fristående särskolor enligt 9 kap. 6 a § tredje stycket. Ändringen innebär att om berörda kommuner inte kommer överens om ersättningen, får denna bestämmas genom förvaltningsbeslut av regeringen i varje enskilt fall och inte genom föreskrifter. I paragrafen regleras förutsättningarna för att en fristående skola skall godkännas för skolpliktens fullgörande. Förutom en del ändringar i sak har paragrafen strukturerats om. De fristående skolor som behandlas i paragrafen är sådana som motsvarar , särskolan och specialskolan. Vad som anges i första stycket gällde tidigare enbart fristående skolor motsvarande . För fristående särskolor och specialskolor uttrycktes kraven något annorlunda. Avsikten är inte att ändringen skall innebära någon ändring i sak. De kunskaper och färdigheter som skall uppnås i respektive skolform inom det offentliga skolväsendet finns angivna i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet och i kursplanerna för de skilda ämnena. I första stycket 1 anges hur verksamheten skall utformas. Förutom de allmänna mål som gäller för det offentliga skolväsendet har tillagts att skolan också skall svara mot den värdegrund som gäller för utbildningen inom det offentliga skolväsendet. Ordet väsentligen har slopats. Det innebär att någon avvikelse från de allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet inte är möjlig. Enligt andra stycket är det dock möjligt för en fristående skola att ha en konfessionell inriktning. Vidare har den särskilda hänvisningen till 1 kap. 2 § andra och tredje styckena slopats. Ändringen finns behandlad i avsnitt 6.1.1. De allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet finns angivna, förutom i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena skollagen, i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet. Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) är införd i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS 1994:1). I första stycket 2 har principen om att en fristående skola skall vara öppen för alla barn lagfästs. Med att vara öppen för alla menas att skolan i mån av plats skall ta emot alla som söker dit. Det får inte finnas något krav på t.ex etniskt ursprung eller församlingstillhörighet för att komma ifråga som elev vid en skola. I kravet på öppenhet ligger också att skolan vid fler sökande än det finns platser tillämpar sådana urvalsregler som inte sätter öppenhetsprincipen åt sidan. Exempel på urvalsregler som kan accepteras är anmälningsdatum och geografisk närhet. I första stycket 5 finns ett bemyndigande för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om antagningen till en fristående skola. Möjligheten att neka att ta emot en elev under vissa förutsättningar motsvarar vad som gäller vid placeringen av elever vid en kommuns olika skolenheter. En skola kan när det gäller barn med särskilda behov ha svårt att ta emot en elev. För att skolan skall få neka en elev tillträde måste dock svårigheten vara betydande. Om kommunen är beredd att betala för det särskilda stödet kan skolan inte åberopa ekonomiska svårigheter. I första stycket 3 anges det lägsta antal elever som måste finnas för att en fristående skola skall godkännas. Eftersom skolan vid godkännandet i regel inte har antagit några elever får bedömningen grundas på den elevprognos som skolan uppger i sin ansökan. Särskilda skäl kan finnas i glesbygd för att i lägre årskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från hemmet. Det kan också vara fråga om skolor av typen behandlingshem/terapiskola. Särskilda skäl kan också finnas . Första stycket 4 motsvarar tidigare andra stycket andra meningen. Bemyndigandet i första stycket 5 avses komma att användas för föreskrifter om skyldighet att erbjuda hemspråksundervisning, i vilken omfattning krav på speciella kunskaper och färdigheter får ställas och i vilken omfattning test och prov får användas vid antagningen. Vidare avser regeringen att meddela föreskrifter om skolledare. Dessa frågor har behandlats i avsnitten 6.1.2, 6.1.3 och 6.1.5. Andra stycket finns behandlat i avsnitt 6.1.1. I tredje stycket klargörs att ett godkännande kan avse vissa årskurser. Tredje stycket är nytt. Ändringen har motiverats i avsnitt 10.1. Avsikten är att några internationella skolor skall få möjlighet att ta emot andra skolpliktiga barn än sådana som skolorna är avsedda för. En begränsning av hur många sådana elever som skolan skall få ta emot kan bli aktuell. Till skillnad mot tidigare kommer en godkänd fristående skola som motsvarar inte automatiskt att få rätt till bidrag. Enligt bestämmelsen skall besluta om skolan skall ha rätt till bidrag. En skola skall inte ha rätt till bidrag, om skolans verksamhet skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. En förutsättning för att skall kunna underlåta att förklara skolan berättigad till bidrag är att kommunen har anfört och kan visa på påtagliga negativa följder för skolväsendet i kommunen. Det är endast sådana följder som uppkommer för den kommun där skolan är belägen som kan medföra att skolan skall förklaras sakna rätt till bidrag, inte eventuella följder för skolväsendet i någon annan kommun. Att de negativa följderna skall vara påtagliga innebär att bestämmelsen skall användas med återhållsamhet. De påtagliga negativa följderna skall ha bestående karaktär. Påtagliga negativa följder kan föreligga om tillkomsten av en fristående skola medför att en skola måste läggas ned och detta medför att avståndet till närmaste skola avsevärt ökar för elever i någon del av kommunen. Det kan också vara fråga om att en fristående skola inrättas som alternativ till planerad nedläggning av en , inte längre bärkraftig skola. Det torde främst vara fråga om följder för grundskoleverksamheten i kommunen. I vissa fall kan etableringen av en fristående grundskola få följder för andra skolformer, t.ex. särskolan. Att en skola saknar rätt till bidrag innebär inte att skolan inte får driva verksamhet. Det är bara finansieringen som får ske på annat sätt än genom kommunala bidrag. beslut i frågan om rätt till bidrag får enligt 17 § överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Om verksamheten vid skolan förändras, kan rätten till bidrag återkallas enligt 12 § andra stycket. Bestämmelsen i andra stycket om ansökningstid motsvarar i huvudsak vad som gäller . Ett förtydligande har gjorts när det gäller skolor som är godkända för utbildning i vissa årskurser. Om skolan ansöker om att bli godkänd för ytterligare årskurser, gäller samma tidpunkt för ansökan för att skolan skall vara berättigad till bidrag från ett visst år för de årskurser skolan inte tidigare varit godkänd för. I tredje stycket regleras bidragets storlek. Den nya bidragskonstruktionen har behandlats i avsnitt 7.1. Den innebär att en fristående skola inordnas i samma resursfördelningssystem som de kommunala skolorna. Hur de enskilda skolenheterna i kommunen tilldelas resurser kan variera från kommun till kommun. Fristående skolor skall, utifrån sina kostnader, få ersättning för den utbildning de erbjuder och vad som hör till utbildningen, dvs. Hänsyn skall tas till elevernas behov. Förutom sådant som varje elev behöver i form av lärare, lokaler, läromedel m.m. för att få sin utbildning, kan vissa elever ha behov av särskilt stöd, t.ex stödundervisning eller hemspråk. Kommunerna skall ur bidragssynpunkt behandla de fristående skolorna på samma sätt som om eleverna funnits i den kommunala . Ett undantag finns dock om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd. Det kan vara fråga om att skollokalerna måste förändras eller att det behövs extra personal för eleven. Av 2 § första stycket 2 följer att en fristående skola inte är skyldig att ta emot en sådan elev om skolan inte får ersättning för det särskilda stödet. Fjärde stycket motsvarar det tidigare femte stycket. Första och andra styckena motsvarar vad som enligt 6 § första och andra styckena gäller för fristående grundskolor. Det tidigare andra stycket har slopats eftersom några bestämmelser om utbetalning av bidrag m.m. inte längre finns i 6 §. De bestämmelser om utbetalning m.m. som kan behövas, avses bli meddelade av regeringen. Paragrafen, som behandlar elevavgifter, har ändrats vad gäller fristående skolor som får bidrag enligt 6 §. Möjligheten att ta ut skäliga elevavgifter i en fristående grundskola som får kommunala bidrag har tagits bort. I stället motsvarar första stycket vad som gäller för utbildningen i (4 kap. 4 §). Exempel på inslag som kan få föranleda en blygsam avgift är studiebesök, teaterbesök o.d. Tredje och fjärde styckena har slopats till följd av att skolorna inte längre i och med godkännandet automatiskt har rätt till bidrag. I stället regleras eventuella avgifters följder för rätten till bidrag i 6 § första stycket när det gäller fristående grundskolor och i 6 a § första stycket när det gäller fristående särskolor samt i 12 § andra stycket i fråga om återkallelse av rätt till bidrag. Av paragrafens nya lydelse framgår att det är som skall pröva om en fristående skola är berättigad till bidrag för en viss utbildning. Av första stycket framgår att utbildningens innehåll väsentligen skall motsvara gymnasieskolans utbildning på nationella och specialutformade program. Att uttrycket "väsentligen" valts visar att en fristående gymnasieskola inte helt behöver följa de regler som omgärdar de ifrågavarande programmen inom gymnasieskolans ram. Att det nu förs in i lagtexten att utbildningen vid en fristående gymnasieskola skall till art och nivå väsentligen motsvara de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar på nationella eller specialutformade program skall ses som en markering av den vikt lagstiftaren fäster vid att utbildningen vid de fristående gymnasieskolorna är likvärdig den som ges inom det offentliga skolväsendet. I första stycket 1 har ett innehållsmässigt tillägg gjorts genom att begreppet "värdegrund" har införts. Värdegrunden finns angiven i 1 kap. 2 § och läroplan för de frivilliga skolformerna. Läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) är införd i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS 1994:2). Ordet väsentligen har slopats, jfr kommentaren till 2 § första stycket 1. I första stycket 2 har principen om att en fristående gymnasieskola skall vara öppen för alla ungdomar lagfästs. Att skolan skall vara öppen för alla innebär att alla behöriga ungdomar skall kunna söka dit. Några urvalskriterier som sätter den ifrågavarande öppenhetsprincipen ur spel får inte förekomma vid skolans intagningsförfarande. Det kan uppkomma svårigheter för en skola att ta emot en elev med särskilda behov. Om skolan har betydande svårigheter att ta emot eleven, kan skolan neka eleven tillträde. Om kommunen däremot är beredd att betala skolan för de kostnader elevens särskilda behov orsakar, kan skolan som skäl för sitt nekande inte åberopa ekonomiska svårigheter. Bemyndigandet i första stycket 3 avses komma till användning för att bl.a. reglera på vilket sätt och i vilken omfattning intagningsprov och särskilda tester kan få förekomma. Även andra frågor rörande utbildningen vid en fristående gymnasieskola kan komma att regleras av regeringen. Dessa frågor har behandlats i avsnitten 6.1.2, 6.1.3, 6.1.5 och 6.3. Av andra stycket framgår att bedömningen av om en viss utbildning vid en fristående gymnasieskola skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet skall göras mot bakgrund av förhållandena inom lägeskommunen och inom de närliggande kommunerna. Dessa frågor har behandlats i avsnitt 7.2.1. skall inte längre regelmässigt avge något yttrande i frågan. bör ändå kunna använda sig av argument som är giltiga på regional nivå vid sin bedömning och sitt beslut. skall inhämta yttranden från lägeskommunen och från närliggande kommuner. Om tveksamhet uppstår kring vilka kommuner som i detta sammanhang skall betraktas som "närliggande" d.v.s. om skolan med tanke på sin lokalisering inte har ett "naturligt" upptagningsområde, bör be om yttrande från ett flertal kommuner i skolans närområde. I förekommande fall bör yttrande inhämtas från . Tredje stycket finns behandlat i avsnitt 6.1.1. Paragrafen i sin nya lydelse motsvarar tidigare 8 § andra - fjärde styckena. Paragrafen är ny. Den behandlar förutsättningarna att en fristående gymnasiesärskola skall förklaras berättigad till bidrag. Detta reglerades tidigare i 8 a §. Regleringen överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för fristående gymnasieskolor enligt 8 §. En fristående gymnasiesärskola kan dock anordna utbildning på individuella program. Paragrafen är ny och motsvarar tidigare 8 a § andra och tredje styckena. De tidigare första och andra styckena, som i huvudsak reglerade hur bidraget skulle betalas ut, har till stora delar tagits bort. Avsikten är att motsvarande regler skall föreskrivas i förordningsform. Kvar i paragrafen är i huvudsak en bestämmelse om när ett bidragsår börjar och när en ansökan skall vara inlämnad inför det första bidragsåret. I den nya ordningen skall ansökan lämnas in till . En konsekvensändring har gjorts med anledning av att rätten till bidrag för fristående gymnasiesärskolor regleras i 8 b §. Vidare har några förtydliganden gjorts. I första stycket har enbart redaktionella ändringar gjorts. Andra stycket är nytt. Det behandlar dels rätten till insyn för kommunen i den fristående skolans verksamhet, dels skyldigheten att delta i uppföljning och utvärdering. Förslaget till insyn har behandlats i avsnitt 8. Insynen ger kommunen möjlighet att bedöma skolans behov av bidrag. Genom insynen, som kan ske bl.a. genom besök på skolan, kan kommunen se om offentliga medel för utbildning används för avsedda ändamål. Insynen har inte samma genomgripande karaktär som den tillsyn som utövar. Det är inte främst fråga om en kontroll av att skolan följer de nationella bestämmelserna. Om en kommun ändå finner att undervisningen brister i kvalitet eller på annat sätt eller om skolan inte låter kommunen få insyn, är det naturligt att detta påtalas för som då har anledning att överväga om tillsyn skall genomföras. Rätten till insyn gäller i förhållande till de skolor som får kommunala bidrag. Fristående skolor som är godkända för skolpliktens fullgörande, utom internationella skolor, är enligt första stycket skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av . införs en skyldighet för skolor som får kommunala bidrag att också delta i den uppföljning och utvärdering som den kommun där skolan är belägen gör av sitt skolväsende. Den kommunala uppföljningen och utvärderingen kan se olika ut i olika kommuner. I första stycket har gjorts en ändring på grund av införandet av skyldighet att delta i uppföljning och utvärdering. Återkallelse av godkännande eller rätt till bidrag kan inte ske på den grunden att en skola inte deltar i den kommunala uppföljningen och utvärderingen. Andra stycket är nytt. Ett återkallande av bidragsrätten på grundval av att verksamheten förändras kommer främst att vara aktuellt om elevantalet ökar markant vid en skola. Vad som utgör påtagliga negativa följder får bedömas på samma sätt som då en skola skall förklaras ha rätt till bidrag enligt 6 eller 6 a §. Av tredje stycket följer att återkallande av rätt till bidrag beslutas av . I första stycket har enbart redaktionella ändringar gjorts. Andra stycket är nytt och motsvarar 11 § andra stycket. Lägeskommunen ges rätt till insyn i de fristående skolornas verksamhet. Dessutom införs en skyldighet för de fristående skolorna att delta i den uppföljning och utvärdering av utbildningen som kommunen gör av sitt eget skolväsende. I första stycket har gjorts en justering på grund av införandet av skyldighet att delta i uppföljning och utvärdering. Återkallelse av rätt till bidrag kan inte ske på den grunden att en skola inte deltar i den kommunala uppföljningen och utvärderingen. Andra stycket är nytt. Om verksamheten vid den fristående skolan förändras kan det bli aktuellt för att återkalla förklaringen om rätt till bidrag. Förändringen kan t.ex. bestå i att elevantalet vid skolan kraftigt överskrider det ursprungligen beräknade antalet elever. En sådan förändring kan förhindra lägeskommunen eller eventuellt närliggande kommuner från att upprätthålla ett allsidigt utbud av utbildningar inom den offentliga gymnasieskolan. Den beskrivna situationen, och även andra oförutsedda och för skolväsendet negativa förändringar, kan i undantagsfall bedömas medföra sådana påtagliga negativa följder att den fristående skolan inte längre skall ha rätt till bidrag. Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 9. Föremålet för tystnadsplikten är framför allt uppgifter som hänför sig till skolans elevvårdande verksamhet. Det är inte bara uppgifter som rör eleven som kan omfattas av tystnadsplikten. Också uppgifter av personlig natur som rör andra personer kan omfattas, t.ex uppgifter om en elevs föräldrar och syskon. I begreppet elevvård ryms en verksamhet av betydande omfattning. Dit räknas bl.a. lärarnas inhämtande av uppgifter om elevernas personliga förhållanden i syfte att förebygga eller avhjälpa skolsvårigheter. Det kan gälla uppgifter om elevers fysiska eller psykiska förutsättningar, deras beteende och prestationer i skolan, hemmet eller fritidsmiljön. Dit hör också de mera aktiva rådgivnings- och stödåtgärder som kan förekomma. Obehörigt röjande föreligger inte om någon fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt lag eller förordning. En sådan bestämmelse finns i 71 § socialtjänslagen (1980:620). Paragrafen ändras med anledning av att skall besluta i fler frågor . Verkets beslut i dessa frågor skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. När det gäller fristående grundskolor och fristående särskolor får beslut av i frågor om rätt till bidrag enligt 6 eller 6 a § eller beslut om återkallande av rätt till bidrag enligt 12 § andra stycket överklagas. I fråga om ärenden angående fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor, som regeringen haft till uppgift att pröva och som skall pröva, införs en rätt att överklaga beslutet till allmän förvaltningsdomstol. Paragrafen har ändrats med anledning av att bestämmelserna om ersättningens storlek till fristående gymnasieskolor och om vilka elever skyldigheten avser numera finns i 9 kap. 8 a §. Kravet på att erbjuda skolhälsovård innebär inte att den fristående skolan också måste anordna skolhälsovård. Skolan kan i stället komma överens med kommunen att eleverna i den fristående skolan skall få tillgång till kommunens skolhälsovård. I paragrafen har en följdändring gjorts med anledning av att 3 kap. 12 § andra stycket har upphävts. Punkt 3 innebär bl.a. att fristående grundskolor och särskolor som är godkända vid ikraftträdandet har rätt till bidrag utan något särskilt beslut av . Rätten till bidrag kan dock upphöra enligt 9 kap. 12 § om verksamheten förändras på sätt som anges i paragrafen. 13.2 Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 3 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 7 kap. 1 § Ändringarna innebär att inte bara regeringen utan även den myndighet som regeringen utser kan besluta om vid vilka läroanstalter och utbildningar som studerande kan få studiestöd. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 7.2.1. Sammanfattning av betänkandet Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109) har haft till uppgift att utreda frågor som rör god-kännande, tillsyn, bidrag och avgifter avseende fristående skolor på grund-skolenivå. Efter det att godkända fristående skolor fick rätt till offentligt bidrag enligt den bidragsordning som infördes fr.o.m. har antalet skolor ökat kraftigt. /95 bedrevs verksamhet vid 217 skolor. Andelen elever i fristående skolor uppgick /av det totala antalet elever på grundskolenivå i landet. Fristående skolor har en plats i svenskt skolväsende som ett komplement till kommunala skolor. De fristående skolorna bidrar till att öka mång-falden och förnyelsen inom skolväsendet. Genom regler, som är lång-siktiga, blir förutsättningarna för de fristående skolorna stabila. Likvärdiga ekonomiska villkor för kommunala skolor och fristående skolor är en förutsättning för att alla föräldrar och elever skall ha valfrihet och inte bara ekonomiskt starka grupper. Stabila och förutsägbara regler skall också göra avgifter onödiga. Det föreslagna bidragssystemet syftar till att stärka samarbetet mellan kommuner och fristående skolor. De fristående skolorna bör ges möjlighet att på lika villkor erbjuda utbildning som är likvärdig med den som ger. Att villkoren skall vara lika och att utbildningen skall vara likvärdig, innebär inte att undervisningen måste vara likformig med den offentliga skolans undervisning. De fristående skolorna skall ha rätt att fritt välja arbetsformer och arbetssätt. Vad som däremot måste vara gemensamt är den värdegrund som utbildningen bygger på och målen för utbildningen av barn och ungdom. En ändring föreslås av skollagens 9 kap. 2 § så att det tidigare villkoret att skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål ersätts av villkoret att skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar mot värdegrund och allmänna mål. Liksom skall , vid sin prövning av ansökningar om godkännande av fristående skolor, göra en bedömning huruvida det finns grund att anta att skolan kan leva upp till läroplanens grundläggande värden och allmänna mål. En fristående skola som inte ansluter sig till dessa värden och mål skall inte godkännas för fullgörande av skolplikt. Kommittén anser att en fristående skola inte skall godkännas, om det bakom huvudmannen finns en organisation som ger skäl att anta att skolans verksamhet inte kommer att präglas av demokratiska värderingar. Det är rimligt att en elevprognos bifogas en ansökan om godkännande av en fristående skola. Kommittén föreslår att en nedre gräns för antalet elever fastställs till tolv elever för att en skola skall kunna godkännas som fristående skola. föreslås få möjlighet att göra undantag från denna regel, då det finns särskilda skäl. Lärarnas kompetens och förmåga är en viktig förutsättning för att en skola skall kunna svara mot skollagens krav och läroplanens mål. De nuvarande kraven på ämneskunskaper och pedagogisk erfarenhet kan i praktiken inte sättas lägre för de fristående skolorna än för , varför stor vikt bör fästas vid dessa krav såväl vid prövning av ansök-ningar om godkännande som i tillsynen. Kommittén föreslår att en bestämmelse införs i skollagen om att det vid en fristående skola skall finnas en person som företräder skolan. Denna person bör genom utbildning eller erfarenhet ha förvärvat pedagogisk insikt. Principen att en fristående skola skall vara öppen för alla bör framgå av en uttrycklig bestämmelse i skollagen. Några särskilda intagningsprinciper skall därför inte kunna tillämpas för en enskild skola.