prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — Detta är mycket otillfredsställande mot bakgrund av de krav som dagens och morgondagens skola ställer på lärarna. Regeringen anser därför att särskilda åtgärder behöver vidtas i fråga om IT inom lärarutbildningarna. Åtgärderna skall syfta till att snabbt införa IT- inslag i alla lärarutbildningar. Ett särskilt mål skall därför fastställas. Målet skall vara att senast fr.o.m skall lärarutbildningen generellt vara anpassad så att samtliga som erhåller examen avsedd för läraryrke skall ha kunskaper om och egna erfarenheter av IT-tillämpningar i det pedagogiska arbetet. Regeringen avser att uppdra åt att följa upp genomförandet. I syfte att understryka vikten av att lärarna på ett pedagogiskt genomtänkt sätt skall kunna utnyttja IT till stöd för elevernas inlärning kan det vara motiverat att komplettera högskoleförordningens beskrivning av lärarexamina. Ett särskilt krav om erfarenhet av egna studier och av egen undervisning med stöd av IT kan införas. Inom har en översyn av lärarutbildningarna genomförts. I den fortsatta beredningen kommer bl.a. IT- frågorna att behandlas. För utvecklingen av lärarutbildningarna med avseende på IT är det väsentligt att alla lärarutbildare vid berörda universitet och högskolor dels har goda kunskaper om datorn som ett redskap i undervisningen dels själva har goda praktiska färdigheter. Det bör utvecklas nätverk mellan landets lärarutbildare för utbyte av information om utbildningsplaner, kursplaner och aktuellt FoU- arbete samt för elektroniska konferenser. Även europeiska nätverk bör etableras. Lärarutbildarna behöver ha god tillgång till datorer och annan IT-utrustning. Sammantaget krävs omfattande insatser inom lärarutbildningen. Inom varje lärarutbildning bör därför handlingsprogram utarbetas med obligatoriska fortbildningsprogram. Regeringen avser att inledningsvis ställa till förfogande för utbildningsinsatser för lärarutbildare (se även avsnitt 5.2.3 Högre utbildning och forskning). IT-baserade läromedel för skolan och informationssystem på utbildningsområdet ------------------------------------------------------------------- | Regeringen avser att tillskapa ett nätverksbaserat | | resurscentrum för att främja och stimulera framväxten av IT- | | baserade läromedel-läromedia.Regeringen avser att uppdra åt och Hög- | | skoleverket att utveckla ett informationssystem på utbild- | | ningsområdet. Uppdraget skall genomföras i samråd med Centrala | | Studiestödsnämden, och program- | | kontor för utbildning och kompetens. Traditionellt har läromedel arbetats fram av lärare för att sedan produceras och distribueras av läromedelsförlagen. Genom IT och multimedia kan en helt ny typ av läromedel tas fram. Ett namn som ofta används är läromedia. Det finns få lärare som har tillräckliga kunskaper för att kunna producera läromedia. Det pågår dock ett begynnande utvecklingsarbete i skolor där lärare och elever successivt ökar sina kunskaper i användandet av olika författarverktyg för multimedia. kan det utvecklas större lärarutvecklade läromedia. Det läge som skolan står inför är helt annorlunda än . Nya multimediaprodukter lanseras, som ligger i gränsområdet mellan dataspel och rena utbildningsprogram. dominerar denna marknad. Det är mot denna bakgrund angeläget att det i ökad utsträckning tas fram läromedia som tar sin utgångspunkt i svenska läroplaner och kursplaner och som tar sikte på att utveckla nya former för lärande. Marknaden är emellertid ännu inte tillräckligt omfattande för att en större svensk produktion av mer omfattande läromediaprodukter kan komma till stånd. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att i första hand stödja kompetensuppbyggnaden inom området. Regeringen avser därför att tillskapa ett nätverksbaserat nationellt resurscentrum baserat på befintliga organisationer, t.ex. universitet och högskolor och kommunala resurscentrum. Till ett centrum för utveckling av läromedia bör knytas personer med olika kompetenser, t.ex inom pedagogik och bild-, ljud-, video- och datateknik. Även kompetenser som kanske återfinns inom teater, reklam eller marknadsföring behövs för utveckling av läromedia. Denna nya typ av läromedel innebär också att nya juridiska frågeställningar väcks, bl.a. på det upphovsrättsliga området. Till ett centrum bör därför även knytas personer med juridisk kompetens. Genom de initiativ som tas inom EU inom bl.a. multimediaområdet är det naturligt att ett nationellt centrum knyter kontakter utanför . Uppgifter för ett centrum kan t.ex. vara att genomföra seminarier och erbjuda rådgivning när det gäller pedagogik, teknik, marknadsföring och juridik. En annan uppgift kan vara att medverka i utveckling av innehåll och miljöer i näten. har i detta sammanhang ett uppdrag att utveckla skoldatanätet. bör därför medverka i uppbyggnaden av ett nätverksbaserat resurscentrum. Regeringen avser vidare att uppdra åt och att utveckla ett informationssystem på utbildningsområdet. Uppdraget skall genomföras i samråd med , och programkontor för utbildning och kompetens. Avsikten är att information som rör skolan, t.ex. skollag, läroplaner och kursplaner, uppgifter om olika utbildningar och behörighetskrav, samlas i ett informationssystem. 5.2.2 Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och folkbildning ------------------------------------------------------------------- | Det bör ske en ökad samverkan mellan de olika aktörerna inom | | vuxenutbildningen. | | Arbetsmarknadens parter bör samverka för att uppnå en samsyn om| | IT:s konsekvenser och möjligheter i arbetslivet och på arbets- | | platserna. | | En utveckling av skolan till ett är ett bra | | sätt att bredda tillgången till teknik och kunskap. Även dator-| | teken spelar här en viktig roll. | | Av de statliga anslagsmedlen till | | respektive till verksamhet skall, under en | | treårsperiod, särskilda medel avse utbildningsinsatser på IT- | | området. Som tidigare framhållits är behovet av en allmänt hög utbildningsnivå i samhället större . Huvuddelen av arbetskraften som är verksam kommer även att vara verksam långt in i nästa sekel. Kunskaper om IT måste därför komma även vuxna till del. SCB:s studie av svenska folkets datorvanor (1995) visar bl.a. att män använder datorer i större utsträckning än kvinnor både i arbetet och hemma. Den svenska arbetsmarknaden är könssegregerad, vilket medför att stora grupper kvinnor som arbetar inom t.ex. vård och utbildning inte kommer i kontakt med datorer. Särskild uppmärksamhet bör därför riktas mot att förbättra kvinnors möjligheter att lära sig IT. Den kommunala vuxenutbildningen liksom folkbildningens studieförbund och folkhögskolor har ett särskilt ansvar för att vuxna inte hamnar på efterkälken i fråga om kunskaper om IT. Regeringen anser att det bör finnas goda möjligheter till samverkan mellan olika aktörer, t.ex. komvux, studieförbund och folkhögskolor, i syfte att utnyttja befintliga resurser på ett bättre sätt. Så skapas också mer flexibla möjligheter för vuxna att ta del av utbildningsutbudet. Nya former för undervisningen bör prövas. Kvinnors behov och intressen bör ägnas särskild uppmärksamhet. För att införandet och användningen av IT i arbetslivet skall ge optimal effekt är det nödvändigt att de inblandade parterna uppnår en gemensam syn på förändringens innehåll och riktning. Arbetsmarknadens parter bör samverka på arbetsplatserna i samband med införande av ny teknik. Användningen av IT påverkar arbetsorganisationen, vilket bl.a. får konsekvenser för arbetsmiljön. Konsekvenser för den psykosociala och fysiska arbetsmiljön bör i detta sammanhang ges ökad uppmärksamhet. Genom att öppna skolan för olika aktiviteter kan både skolan och samhället berikas. På detta sätt kan skolan medverka till att gemenskapen mellan människor stärks. En utveckling av skolan, som ett mitt i byn , är ett bra sätt att bredda tillgången till teknik och kunskap. I många kommuner finns närhet mellan bibliotek och skolor, vilket i än högre grad gör skolan till ett . Utvecklingen av datorteken på många orter bidrar till att vuxna får tillgång till IT. Genom folkbildningen får människor självförtroende att gå vidare i utbildning. Folkbildning om IT och om frågor som rör informations- och kunskapssamhället bör enligt regeringens mening prioriteras . Av de statliga anslagsmedlen till och verksamhet avser regeringen att avsätta särskilda medel till folkbildning på IT-området. I flera länder, däribland och , finns möjlighet att examineras för ett IT-körkort och därmed erhålla dokumenterad grundkunskap om hur man använder IT. Körkortet har utvecklats i samarbete mellan utbildningsarrangörer och leverantörer av IT-utrustning och erbjuds av studieförbund, skolor, datortek, vuxenutbildningsarrangörer och andra licensierade utbildare. IT- körkortet är ett hjälpmedel för att sprida kunskaperna om och användningen av IT. I drivs detta av i , som även medverkar i ett europeiskt samarbete för att etablera ett internationell IT-körkort . Yrkesinriktade utbildningar inom IT-området ------------------------------------------------------------------- | Regeringen avser att uppdra ut att i samråd med | | berörda branscher utveckla yrkesinriktade kurser på IT-området | | inom gymnasieskolan och komvux. Utvecklingen inom IT-området skapar nya yrken med anknytning till datorer, kommunikationsutrustningar, datanät och informationshantering. finns det t.ex. datatekniska utbildningar på gymnasienivå och utbildningar i informationshantering och datateknik på högskolenivå. Det visar sig dock att många företag upplever en brist på kvalificerad arbetskraft på IT-området. Gymnasieskolan och komvux erbjuder olika slags yrkesinriktad utbildning inom IT-området. Detta område kommer successivt att utvecklas. Det ligger inom ramen för uppgifter att utveckla och fastställa kursplaner för bl.a. gymnasieskolan och komvux. Regeringen finner det dock viktigt att utbildningsutbudet på IT-området följer med i IT-utvecklingen och avser därför att uppdra åt att i samråd med berörda branscher utveckla nya yrkesinriktade kurser inom gymnasieskolan och komvux. Det finns vidare ett behov av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning med arbetsplatsintegrering. Regeringen har föreslagit att en försöksverksamhet på detta område skall inledas detta år (prop. 1995/96:145). Det är naturligt att yrkesinriktade utbildningar inom IT-området kan ingå i denna försöksverksamhet. 5.2.3 Högre utbildning och forskning ------------------------------------------------------------------- | Regeringen avser att uppdra åt varje universitet och högskola | | att redovisa ett handlingsprogram för användning av IT inom | | utbildning och forskning. | | Regeringen kommer att överväga ytterligare insatser om 15 milj| | kr för att främja den pedagogiska användningen av IT inom den | | högre utbildningen. Den högre utbildningen och forskningen är av avgörande betydelse för utvecklingen av IT i samhället. Universitet och högskolor är också regionala resurser för kunskap och information. IT påverkar dessutom både forskningen och utbildningen inom högskolan. Det är därför en viktig uppgift för högskolan att bidra till utvecklingen av den nya tekniken och utbilda dem som skall arbeta med IT samt att främja användningen av IT inom högskolan och i samhället. Den fortsatta utbyggnaden av den högre utbildningen - som aviserats i tillväxtpropositionen - ställer krav på ökad användning av IT, bl.a. som hjälpmedel i det pedagogiska utvecklingsarbetet. I utbyggnaden skall tekniska och naturvetenskapliga utbildningar prioriteras, vilket betyder att nya platser också kommer att tillföras utbildningen på IT-området. Högskolans betydelse för IT-utvecklingen i samhället Forskningen och utvecklingen inom högskolan är av största vikt för utvecklingen av IT och dess användning. Svenska forskare deltar mycket aktivt inom många områden, t.ex. i utvecklingen av Internet. Mycket stora resurser satsas på forskning och utveckling inom IT-området av universitet och högskolor, forskningsråd, sektorsorgan och andra forskningsfinansiärer. En betydande del av detta forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs i samarbete med näringslivet. Utanför högskolan är t ex SICS, i , samfinansierat av högskolan och näringslivet. Det är dock angeläget att rekrytera fler kvinnliga forskare till dessa områden för att tillföra forskningen nya erfarenheter, frågeställningar och perspektiv. Högskolans forskning inom IT-området berör inte endast tekniken utan också dess konsekvenser för samhället. Detta forskningsområde är i ett uppbyggnadsskede. Högskolan har likaså en viktig uppgift i att utbilda dem som skall utveckla och använda IT i framtidens samhälle. Det finns både särskilda utbildningar inom IT-området för dem som skall utveckla den nya tekniken och IT-inslag i många andra utbildningar. Högskolans lärarutbildningar har också en stor betydelse, eftersom de blivande lärarna bör kunna ge sina elever grundläggande kunskaper om IT. Högskolan utbildar studenter som skall forska om och utveckla datorer, nätverk och andra kommunikationsmedel, men även studenter som skall forska om och utveckla programvaror och tillämpningar, bl.a. nya läromedel. Utbildningarna skall ge kunskaper om teknikens användning och även ge förmåga att sätta in tekniken i ett vidare sammanhang där människans och samhällets behov står i centrum. Det är angeläget att öka rekryteringen av kvinnor till dessa utbildningar. Forskning visar emellertid att kvinnors inlärning av IT-kunskaper försvåras och hindras av könsrelaterade faktorer. Det kan bl.a. handla om innehåll i datanäten som uppfattas som kränkande för kvinnor och om manliga lärares attityder till kvinnliga studenter. Av stor betydelse är också de datavetenskapliga utbildningarnas innehåll, som oftare upplevs av kvinnor som smalt och isolerat enbart till teknik. Utbildningarnas uppläggning och innehåll bör således anpassas till kvinnors behov och intressen för att bättre motsvara samhällets krav. Härigenom höjs utbildningarnas kvalitet för samtliga studenter genom att ett vidare perspektiv än det snävt tekniska tillförs. Inom högskolan pågår ett omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Flera av dessa projekt stöds av genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning. Försöken tyder på att fler kvinnor söker sig till datautbildningar som ändrats i denna riktning. Högskolan har en viktig uppgift när det gäller att medverka till att en större allmänhet ges möjlighet och förmåga att utnyttja den nya tekniken. För att främja förutsättningarna för användandet av IT bör samtliga studenter inom högskolan ges en grundläggande orientering i och praktisk erfarenhet av IT. Detta är särskilt angeläget inom mindre teknikberoende utbildningsområden som traditionellt har en stor andel kvinnliga studenter. Det är dessuom viktigt att all sådan grundläggande IT-utbildning är anpassad efter kvinnors erfarenheter och perspektiv. Lärarutbildningarnas utformning är av största betydelse både för spridningen av kunskaper om IT och för utvecklingen av pedagogiska arbetsmetoder baserade på den nya tekniken. Lärare i ungdomsskolan skall kunna ge eleverna grundläggande kunskaper om IT. Alla blivande lärare skall i sin utbildning få kunskaper om och erfarenhet av användning av datorer och nätverk i undervisningen. Dessa kunskaper kan också ligga till grund för utveckling av arbetsmetoder och läromedel. Lärarutbildarna är en nyckelgrupp i förändringsarbetet. Samtliga lärarutbildare måste ha kunskaper om och förmåga att använda datorer och nätverk som pedagogiska hjälpmedel. Regeringen har tidigare (avsnitt 5.2.1) nämnt att särskilda resurser skall anvisas för utbildningsinsatser för lärarutbildare. För att ytterligare stärka lärarutbildningen avser regeringen att också avsätta särskilda forsknings- resurser - - inom pedagogikämnet med inriktning på användning av IT i undervisningen. Användningen av IT inom högskolan Högskolans arbete påverkas på alla områden av den nya tekniken. Regeringen avser att uppdra åt varje universitet och högskola att redovisa ett handlingsprogram för användningen av IT inom utbildning och forskning. Universitet och högskolor kommer i allt större utsträckning att ta emot studenter som vuxit upp med den nya tekniken både i hemmet och i skolan. Detta ställer höga krav på att högskolan förmår utnyttja IT på ett ändamålsenligt sätt i forskning och utbildning, inte minst inom distansutbildningen. Mot bakgrund av IT:s många tillämpningar inom högskolan och i samhället är det angeläget att främja samarbete och samordning mellan olika utbildnings- och forskningsområden. Alla studenter bör ges möjlighet att själva använda datorer och nätverk för att bearbeta, skapa, kommunicera och söka kunskap och information. De måste därför få utbildning i användandet av IT och tillgång till nätverken. och högskolor har kommit långt i denna utveckling och erbjuder t.ex nätverksanslutning till studenterna. Användning av IT bör innebära att allt större vikt läggs vid att utbildningen ger god förmåga till kritiskt tänkande och värdering av information. IT bör därför användas i större utsträckning av högskolans lärare som ett hjälpmedel för att höja utbildningens kvalitet. Pedagogiska motiv bör vara centrala vid teknikens utnyttjande. stöder genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning ett stort antal projekt som syftar till att integrera IT i undervisningen. Det är angeläget att varje undervisningsämne har tillgång till pedagogisk och teknisk kompetens på IT-området och att pedagogisk förnyelse främjas. är det ännu få kvinnor som genomför tekniska utbildningar på gymnasie- och högskolenivå. Ett sätt att stimulera flickor och kvinnor att utbilda sig inom dessa områden är att anpassa utbildningens innehåll och att använda undervisningsformer där studenten tar större ansvar för sin egen inlärning, t.ex. problembaserad inlärning på det sätt som sker vid vissa tekniska utbildningar. Liksom på andra områden finns här ett omfattande internationellt utveck- lingsarbete, men kontakterna över nationsgränserna är inte så utvecklade inom utbildningen som inom forskningen. Det finns därför mycket att vinna genom ett ökat internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. stöder genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning också utveckling av läromedel som utnyttjar IT, t.ex. multimediaprogram, inom ett flertal ämnen. Dessa multimediaprogram är mycket kostsamma att framställa och därför har inom exempelvis medicin och moderna språk nationella utvecklingsprogram för ändamålet skapats. Regeringen kommer att överväga ytterligare insatser om för att främja den pedagogiska användningen av IT inom den högre utbildningen. Ett område där IT har särskilt stor betydelse är distansutbildningen. Betydande resurser anslås till utvecklingen av denna undervisningsform, vilket behandlas i avsnitt 5.2.4. Inom högskolans forskning utnyttjas datorer och nätverk intensivt inom många discipliner, särskilt inom naturvetenskapliga och tekniska fakulteter, och en fortlöpande utveckling pågår. Universitet och högskolor ligger väl framme och satsar stora resurser för ändamålet, även om det finns stora skillnader mellan olika fakulteter och ämnen. Rådet för högpresterande datorsystem och flera andra finansiärer, t.ex. , ger också anslag till de datorer och lokala nätverk som används inom forskningen. Vidareutveckling av () ------------------------------------------------------------------- | Regeringen anser att SUNET är en nationell tillgång som bör kun-| | na utnyttjas av ännu fler, t.ex. inom hela biblioteksväsendet. SUNET är ett datornät som i första hand betjänar universiteten och högskolorna genom ett frivilligt samarbete. Även andra än universitet och högskolor har tillgång till SUNET enligt vissa riktlinjer. har det adminstrativa ansvaret för SUNET med en särskild styrelse för verksamheten. SUNET spelar en viktigt roll för utvecklingen av Internet i . Nätet garanterar elva större högskolor god tillgång till Internet. Ytterligare femton högskolor är anslutna via universiteten. Universiteten och högskolorna har goda förutsättningar att använda Internet. Som regel finns det vid universitet och högskolor en lokal infrastruktur i form av s.k. campusnät eller institutionsnät. Här finns även kunskap och erfarenheter som innebär att högskolan snabbt kan utnyttja de fördelar en anslutning till SUNET ger. Även bibliotek och arkiv vid högskolorna utnyttjar i hög grad SUNET och Internet. Regeringen anser att SUNET är en nationell tillgång som bör kunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. inom hela biblioteksväsendet. Länsbiblioteken och inte minst folkbiblioteken bör ges förutsättningar att spela en roll som informationscentraler och förmedlare av IT-kunskaper. Det är därför ett nationellt intressen att även läns- och folkbiblioteken får tillgång till Internet t.ex. genom SUNET. För att SUNET skall kunna utvecklas och spela en fortsatt viktig roll för IT- utvecklingen skall styrningen och finansieringen ses över liksom riktlinjerna för anslutning av nya användare. Utveckling av SUNET bör självfallet ske så att dess ursprungliga syfte - att betjäna universitet och högskolor - även fortsättningsvis tillgodoses. -------------------------------------------------------------------- | Regeringen avser att uppdra åt att i samråd med | | m.fl. utarbeta ett förslag till ett forsk-| | ningsinformationssystem med Internet som informationsbärare. | | Målet är att nå ett väl utbyggt och överblickbart system över hela| | landet . Allmänhet, skolor och andra utbildningsinstitutioner har intresse av att såväl orientera sig allmänt om forskning som att finna vägar att skaffa specifik information om olika forskningsområden. Det är därför angeläget att tillhandahålla information på olika detaljnivå och information som är anpassad både för en allmänhet och för utbildningsväsendet i vid mening.Mot denna bakgrund anser regeringen att det behövs en samordning för att bl.a. säkerställa att IT-baserad forskningsinformation riktad till allmänhet och utbildningsväsende blir nationellt heltäckande. Befintlig forskningsinformation av nämnt slag på Internet bör samordnas genom ett sök- och länkningssystem. Informationen bör vara strukturerad så att olika detaljnivåer kan svara mot olika målgruppers behov. Regeringen avser därför att uppdra åt att i samråd med och i samarbete med universitet och högskolor skyndsamt lämna förslag till ett forskningsinformationssystem med Internet som grund. Målet är att nå ett väl utbyggt och överblickbart system över hela landet . Inom utbildningens och folkbildningens alla områden kan distansutbildning med nya IT-läromedel och nya metoder för kommunikation mellan studerande och handledare komma att spela en framträdande roll. Distansutbildning är en metod där undervisning och inlärning i hög grad anpassas till den studerandes behov vad gäller när, var och i vilken takt studierna bedrivs. För många kan detta vara avgörande för möjligheten att utbilda eller fortbilda sig. Både för utvecklingen av livslångt lärande och för utbildningens allt mer framträdande roll på samhällets alla områden kan distansutbildning få stor betydelse. Regeringen har därför anvisat särskilda medel för utveckling och genomförande av distansutbildning i syfte att bredda utbildningsutbudet, nå nya studerandegrupper och utveckla nya läromedel. Regeringen har också tillsatt en särskild kommitté (U 1995:07) med uppgift att föreslå åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom utbildningen. Kommitténs huvuduppgift är att föreslå en strategi som långsiktigt främjar utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som IT erbjuder. Kommittén kommer under sitt arbete att stödja ett stort antal distansutbildningsprojekt. Utrymme för ytterligare satsningar kommer att reserveras. Kommittén, som lämnade ett delbetänkande (SOU 1995:120 TV och utbildning), skall lämna sitt slutbetänkande . 5.2.5 Bibliotekens roll i kunskapssamhället