prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — En DAB-signal kan t.ex. inte bara användas för ljud utan även för text, enkla bilder och data av olika slag. Det är t.om. möjligt att sända rörliga bilder, om hela frekvensutrymmet används. På motsvarande sätt kan en digital TV-signal användas för en rad olika tjänster, både inom och utom TV-området. Gränserna mellan radio, television och andra medier kan därför komma att suddas ut. Det stora kommersiella intresse som har knutits till digitaltekniken innebär att mycket stora belopp satsas på teknisk utveckling av företag som hoppas vinna konkurrensmässiga fördelar genom att utveckla ny teknik. I denna situation är det angeläget att de företag som arbetar i allmänhetens tjänst, och som givetvis aldrig kan disponera så omfattande resurser som de multinationella mediekoncernerna, har förutsättningar att använda sin samlade kapacitet på det mest effektiva sättet. Mot denna bakgrund bör de tekniska utvecklingsresurserna samordnas. Detta bör ske genom att de resurser för teknisk utveckling som finns inom , och sammanförs till ett dotterbolag som ägs gemensamt av bolagen. 22.2 Distriktsorganisationer och distriktsbaserad produktion Regeringens förslag: Det skall även i fortsättningen finnas en distriktsorganisation inom varje programföretag. Företagens organisation skall utformas så att förhållandena i olika delar av landet kan speglas. Programbolagen bestämmer om regional och lokal indelning av respektive organisation. Den andel av allmänproduktionen i och rikssändningar som produceras utanför skall ökas till . Ökningen bör i första hand ske genom ökat anlitande av fristående producenter och genom utomståendes medverkan. Det skall även i fortsättningen finnas två självständiga nyhetsredaktioner inom . skall även i fortsättningen ha en separat nyhetsredaktion för text-TV-verksamheten. Arbetet med nyheter och samhällsfrågor skall bedrivas så att olika perspektiv kommer att prägla verksamheten. : I ställs frågor om de regionala sändningarna i allmänradion och allmäntelevisionen bör omfatta fler, färre eller samma antal regioner som , samt omfatta längre, kortare eller samma sändningstid som . Vidare frågas om rikssändningarna i allmänradion och allmäntelevisionen bör avspegla händelser och skeenden i olika delar av landet i större, mindre eller samma omfattning som (frågorna 19 och 20). Remissinstanserna: I en majoritet av remissvaren anges att de regionala sändningarnas omfattning bör bibehållas. Ett antal remissinstanser anser att de regionala sändningarna bör öka. Flertalet anser att staten bör ge de ekonomiska förutsättningarna för att regionala program skall kunna sändas och för att regionala händelser skall återspeglas i utbudet i stor omfattning. Bakgrund: Fr.o.m. innevarande avtalsperiod bestämmer programföretagen själva över sin distriktsorganisation. En förutsättning är emellertid att verksamheten är organiserad på sådant sätt att förhållandena i olika delar av landet kan speglas. Vidare gäller att en viss andel av programmen skall vara producerad utanför . Denna andel, som avser allmänproduktionen i rikssändningarna, var ursprungligen för både och . I samband med behandlingen av förslagen budgetproposition gav som sin mening till känna (bet. 1994/95:KrU26, rskr 1994/95: 367) att kravet på produktion utanför borde höjas till för Televisons del. Utskottet påpekade att denna produktionsnivå i realiteten redan var uppnådd. Vid samma tillfälle uttalade att sändningar av distriktsproducerade program i inte nödvändigtvis måste koncentreras till en kanal. Det finns också ett villkor om att skall ha separata nyhetsredaktioner för varje kanal. behandlade motionsyrkanden om samordning av nyhetsredaktionerna och om konkurrensen och mångfalden i nyhetsbevakningen. Därvid uttalade kulturutskottet (bet. 1994/95:KrU26) att de båda redaktionerna borde finnas kvar och att de nyheter som de båda redaktionerna producerar skall sändas på det sättet att den ena redaktionens produktion skall sändas i den ena sändningskanalen och den andra redaktionens produktion i den andra sändningskanalen. Utskottet sade sig inte vara berett att aktualisera frågan om en ändring i avtalet mellan staten och i detta hänseende. betonar i två skrivelser vikten av en kraftig decentralisering inom public service-verksamheten. Frågan om en utlokalisering av samt en radio- och/eller en TV-kanal bör prövas. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att en stor del av programproduktikonen sker i decentraliserade former. På så sätt skapas förutsättningar för pluralism och för att programmen präglas av olika synsätt. Det är också betydelsefullt att det växer upp produktionsmiljöer runt om i landet och att det skapas förutsättningar för fristående produktionsföretag utanför huvudstadsregionen. Programföretagen har varit framgångsrika när det gäller att flytta ut programproduktion till distrikten. ökade andelen distriktsproducerad allmänproduktion från år . beslut om att kravet på decentraliserad prouktion skulle höjas från för var sålunda bara en bekräftelse på vad som redan uppnåtts. beräknas producera av sin allmänproduktion utanför . är det att ta ytterligare ett steg. Under den tillståndsperiod som är aktuell bör andelen successivt höjas till för och . För att uppnå en så hög andel decentraliserad programproduktion bör i första hand utnyttjas utomståendes medverkan och fristående producenter som är verksamma i olika delar av landet. Det bör även i fortsättningen finnas två separata nyhetsredaktioner inom . Även text-TV-sändningarnas nyhetsvärdering bör vara självständig i förhållande till andra nyhetsredaktioners överväganden inom public service-företagen. I avsnitt 18.6 angavs att programföretagen under den kommande tillståndsperioden bör eftersträva att nyhetsförmedling och samhällsbevakning i ökad utsträckning skall utgå från olika perspektiv, så att händelserna inte ensidigt värderas utifrån utgångspunkt. Detta handlar inte enbart om att spegla hela landet utan också om att det är av värde för mångfalden att inte bedömingarna huvudsakligen görs av människor som verkar i ett begränsat geografiskt område. Genom de omorganisationer som har skett inom har andelen nyhetsinslag som producerats i distrikten ökat . Det finns ett antal reportrar i distrikten med särskilt ansvar för att leverera riksnyheter. Detta är en glädjande utveckling som bör fortsätta. För att säkerställa den nödvändiga perspektivförskjutningen måste fortsätta att vidta åtgärder av såväl organisatoriskt som annat slag. Dessa skall innefatta utlokalisering från av redaktioner eller kvalificerade beslutsfunktioner inom samhällsbevakningen. Distrikens resurser för nyheter och samhällsbevakning skall fortsatt förstärkas. 23 Finansiering och ekonomiska förutsättningar Regeringens förslag: Programföretagen skall finansieras med medel som anvisas från rundradiokontot. Företagen skall inte tillåtas sända annonser. TV-avgifterna skall oavkortat gå till finansiering av public service-verksamheten. Sponsring får endast förekomma i sändningar i samband med sportevenemang. Sponsring får inte längre förekomma i sändningar. Sändningarna skall vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning. Medelstilldelningen till programföretagen skall liksom nu värdesäkras med utgångspunkt i ett index. Även medelstilldelningen till Radio bör värdesäkras med utgångspunkt i det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen. kvarstår statsmakternas besparingskrav i enlighet med riksdagsbeslut. Programföretagen skall inom tillgänglig ekonomisk ram göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla målen med verksamheten. : I ställs frågor om , och även i fortsättningen bör finansieras helt med TV- avgiftsmedel eller över statsbudgeten, med reklamintäkter, abonnemangsavgifter eller med en kombination av olika intäktskällor samt om de olika programföretagen bör finansieras på olika sätt (frågorna 32 och 33). Remissinstanserna: Flertalet remissvar stödjer den nuvarande finansieringsformen med TV-avgifter. En majoritet avvisar reklamfinansiering. En majoritet anser att viss sponsring är acceptabel, men den får bara användas som ett komplement till övrig finansiering. Några föredrar skattefinansiering. Vissa remissinstanser anser att Utbildningsradion är den verksamhet som enklast skulle kunna brytas ut och åtminstone delfinansieras på annat sätt. vill förutom avgiftsfinansiering och möjlighet till sponsring även pröva betal-TV och pay per view. önskar förbli reklamfri och intar en restriktiv hållning till sponsring. är öppen för att erhålla allmänna medel för särskilda utbildningsinsatser som ett komplement till TV-avgiftsfinansieringen. Bakgrund: anför i en skrivelse att sponsringsreglerna i avtalet bör bli tydligare. Uttryck som "evenemangskaraktär" bör inte användas. Skyldighet att upplysa om sponsorskap bör föreligga endast i de fall publiken verkligen kan behöva upplysningen. Det är väsentlig skillnad på upplysningen att ett program om jorbrukspolitik sponsras av LRF och upplysningen att Snickers sponsrar en fotbollsmatch. Det bör anges vad sponsringsmeddelandet får innehålla. Regelverket bör överensstämma med art. 17b i EU:s TV-direktiv. Skälen för regeringens förslag: En stark public service-verksamhet kräver att företagen ges förutsättningar att finansiera sin verksamhet. , och , inkl. Radio och Radiotjänst i , bör som finansieras i huvudsak med TV-avgifter. Annan radio och television får reklamfinansieras eller etablera egna arrangemang för att ta betalt av abonnenter (betal-TV-system). En allmän förutsättning för den programverksamhet som bedrivs i allmänhetens tjänst är att programmen skall kunna tas emot utan krav på särskilda avgifter. Mot denna bakgrund är regeringen inte beredd att nu lägga fram förslag med anledning av begäran om att få pröva betalTV och pay per view. Om förutsättningarna skulle förändras, t.ex. i samband med införande av sändningar med digital teknik, avser regeringen att återkomma till . skall statsmakternas besparingskrav kvarstå i enlighet med riksdagsbeslut. Programföretagen skall inom tillgänglig ekonomisk ram göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla målen med verksamheten. Programföretagen skall även se till att uppfylla kraven på effektiv verksamhet och god hushållning med tilldelade resurser. TV-reklammarknaden har ökat mycket starkt , i genomsnitt . översteg reklamintäkterna i . Därefter har den svenska TV-reklammarknadens tillväxttakt avtagit något, men är fortfarande positiv. Många bedömare menar att det torde finnas utrymme för en ytterligare ökad marknadsandel för TV-reklam i . Public service-företagen skall, liksom tidigare, inte tillåtas sända annonser. Genom att vara garanterade en viss på förhand känd tillförsel av medel har public service-företagen en fördel framför privat radio och TV. Public service- företagen är därmed inte beroende av att maximera antalet tittare och lyssnare för att generera intäkter. I gengäld kan statsmakterna ställa höga krav på public service-företagen. Medelstilldelningen skall vara samlad och inte innehålla några specialdestinerade belopp. De tre programföretagen ansvarar för att tillräckliga medel ställs till dotterbolagens förfogande. har begärt särskild finansiering av vissa kostnader i samband med sändningar med digital teknik. En särskild utredare har lagt fram ett förslag om utbyggnad av digitala TV-sändningar. Regeringen avser att behandla frågorna om finansiering av digitala sändningar samlat för radion och televisionen. Något förslag med anledning av hemställan läggs därför inte fram . Public service-företagens sidoaktiviteter till sändningsverksamheten skall vara självbärande. TV-avgiftsfinansiering Public service-verksamheten skall även i fortsättningen finansieras med TV- avgiftsmedel. Programföretagen skall inte finansieras med reklam. Det är viktigt att rollfördelningen på finansieringsområdet för radio och TV vidmakthålls. Därför bör finansieringen av public service-företagen med TV- avgiftsmedel renodlas. TV-avgiftsmedlen bör oavkortat gå till public service- verksamheten. , som finansieras delvis via rundradiokontot, bör följaktligen finansieras helt via statsbudgeten under nästa tillståndsperiod. Nämnden har även andra uppgifter utöver att granska public service-kanalernas innehåll. pekar i en skrivelse på ett antal önskvärda förändringar av reglerna för sponsring. Uttryck som "evenemangskaraktär" bör inte användas. Regelverket bör överensstämma med art. 17b i EG:s TV-direktiv. anför i en skrivelse att påpekanden är en ändamålsenlig grund för en revidering av sponsringsreglerna. Sponsring bör även i fortsättningen tillåtas i . Förändringar som syftar till att vidga kategorin program som kan sponsras eftersträvas inte av . Regeringen anser att en renodling av finansieringen av public service- verksamheten bör medföra att sponsring endast får förekomma i sändningar i samband med sportevenemang. Nuvarande villkor för när det gäller sponsring skall begränsas till att endast omfatta sportevenemang. Det bör ankomma på regeringen att närmare ange riktlinjerna för detta. Sponsring bör inte längre förekomma i sändningar. Något medgivande för när det gäller sponsrade program bör därför inte finnas med i tillståndsvillkoren. I enlighet med vad regeringen tidigare anfört bör liksom nu kunna erhålla kompletterande finansiering med allmänna medel för särskilda utbildningsinsatser av engångskaraktär som är utbildningspolitiskt och ekonomiskt motiverade. Kompensationsindex Medelstilldelningen till public service-företagen skall liksom nu värdesäkras med utgångspunkt i ett index. Även medelstilldelningen till Radio bör värdesäkras med utgångspunkt i det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen på samma sätt som gäller för , och . Liksom nu bör det ankomma på regeringen att fastställa hur detta index bör vara konstruerat. Medelsanvisning och fördelningsnycklar Medlen för verksamheten bör även i fortsättningen anvisas samlat till varje programföretag. De tre programföretagen redovisar i en gemensam skrivelse den fördelningsnyckel som programföretagen tillämpar där av tillgängliga medel tillförs , till och till . Programföretagen förordar att Radio medelstilldelning läggs samman med inom ramen för fördelningsnyckeln. Radio medelstilldelning skulle därmed bli indexjusterad på samma sätt som gäller för programföretagen i övrigt. Programföretagen hemställer därför att fördelningsnyckeln justeras till för , för (inklusive medelstilldelning till Radio ) och till . Programföretagen hemställer vidare att programföretagen även i fortsättningen bör ha möjlighet att i samförstånd justera fördelningsnyckeln. Regeringen anser att , och även fortsättningsvis i samförstånd bör kunna justera fördelningsnyckeln om bolagen exempelvis kommer överens om att omfördela ansvaret för olika gemensamma funktioner. Radio medelstilldelning bör dock inte läggas samman med inom ramen för fördelningsnyckeln. Radio medelstilldelning bör även fortsättningsvis vara oberoende av medelstilldelningen till . Fördelningsnyckeln bör därför justeras till för , till och till . Radiotjänst i i () ansvarar för TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. Influtna TV-avgiftsmedel placeras på rundradiokontot hos . RIKAB ägs gemensamt av de tre programföretagen. I avtal som träffades mellan staten och RIKAB regleras bolagets uppgifter. Det faktum att RIKAB under innevarande avtalsperiod har fått nya ägare har inte påverkat RIKAB:s uppgifter. RIKAB bör behålla sina hittillsvarande uppgifter med uppbörd och avgiftskontroll även under kommande tillståndsperiod. De tre programföretagen ansvarar för att tillräckliga medel ställs till RIKAB:s förfogande. Regeringen anförde i samband med tillkomsten av lagen (1989:41) om TV-avgift att den försöksverksamhet med särskilda betalningssätt som då beslutades om skulle utvärderas när RIKAB haft möjlighet att pröva systemet . skulle RIKAB redovisa en utvärdering av verksamheten samt avge eventuella förslag till ändringar i TV-avgiftslagen (prop. 1988/89:18 s. 70). RIKAB:s förslag till ändringar i lagstiftningen har inkommit till departementet. Därutöver har i skrivelse till regeringen hemställt om en översyn av lagen. Föreningen ifrågasätter om det är rimligt att TV- avgiften skall ha den särställning som lagstiftaren tillmätt avgiften och föreslår att regelsystemet för indrivning av oguldna TV-avgifter ändras. De ändringar föreningen föreslår innebär att förfallna TV-avgifter i huvudsak skall jämställas med övriga enskilda fordringar. revisorer som har granskat RIKAB föreslår också en översyn av TV- avgiftslagen och efterlyser en mera utförlig redovisning till av hur uppbörden av TV-avgifter utvecklats. Regeringen avser att utföra en översyn av reglerna om TV-avgift med anledning av skrivelserna från RIKAB, revisorer och . Regeringen återkommer senare till med en redogörelse för resultatet av denna översyn och eventuella förslag till författningsändringar. Förvaltningen av rundradiomedlen De tre programföretagen har som ägare ett gemensamt ansvar för uppbörden av TV- avgifter m.m. som bedrivs av RIKAB. För att åstadkomma en klar och tydlig ansvarsfördelning är det nödvändigt att en part ansvarar för förvaltningen av rundradiomedlen. har genom ett avtal som träffades och som gäller tills vidare ansvaret för rundradiorörelsens finansiella samordning. Däri ingår att ansvara för förvaltningen av TV-avgiftsmedlen, rundradiorörelsens likviditetsplanering och utbetalningarna från rundradiokontot samt ansvaret för bedömningen av avgiftsuttagets storlek . Bolaget skall även redovisa medelsförvaltning och upplåning samt upprätta bokslut för rundradiorörelsen. bör behålla sitt ansvar för förvaltningen av rundradiomedlen. 24 Vissa frågor med anknytning till ny teknik Regeringens förslag: Programföretagen skall vara skyldiga att se till att av den fast bosatta befolkningen kan ta emot programmen. Om ett programföretag vill uppfylla en del av denna skyldighet genom satellit eller annars inleda nya sändningar över satellit skall regeringens medgivande inhämtas. sändningsrätt skall omfatta två TV-kanaler inklusive text-TV. sändningsrätt skall omfatta fyra radiokanaler, varav en skall ha lokal täckning. skall sända utbildningsprogram i och kanaler. Om ett programföretag vill starta nya programkanaler skall regeringens medgivande inhämtas. : I ställs frågor om staten skall se till att alla som bor i har möjlighet att ta emot radio- och TV-program. Vidare frågas hur många kanaler och bör sända i samt om Utbildningsradion liksom bör dela sändningskanaler med och . Vidare frågas efter i vilken omfattning allmänradion och allmäntelevisionen bör använda möjligheter till digitala sändningar (frågorna 4 och 28--31). Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna anser att staten bör garantera rikstäckande radio och TV. Public service-företagen bör bibehålla nuvarande kanalomfattning. Ett motiv som anförs är att det krävs mer än en kanal för att förverkliga de angivna målsättningarna för public service-verksamheten. Ett annat är att behöver två kanaler för att markera sitt oberoende. Flera remissinstanser anser att Utbildningsradions sändningsmöjligheter bör utökas. anser att en särskild folkbildningskanal bör etableras. I flertalet remissvar framhålls att digital sändningsteknik bör användas inom och i stor omfattning. Det är viktigt att den främsta tekniken är tillgänglig inom public service-verksamheten. vill göra sina program tillgängliga i kabel-TV och satellitkanaler. tror att övergången till ny digital teknik kan ta 10--. betonar att den nya digitala tekniken kommer att innebära betydligt lägre distributionskostnader. Bakgrund: Digitala ljudradiosändningar pågår . och har möjlighet att sända upp till sex stereoprogram i den rikstäckande frekvensen samt två program i regionala frekvenser. En första utvärdering av de digitala ljudradiosändningarna skall äga rum när verksamheten har pågått . Digitala TV-sändningar via satellit väntas starta på initiativ av privata företag. Digital marksänd TV kommer att kunna inledas eller 1998. En särskild utredare har lagt fram betänkandet Från massmedia till multimedia -- att digitalisera svensk television (SOU 1996:25). Utredaren föreslår att ett digitalt marksändarnät för TV skall börja byggas ut och att de analoga marksändningarna skall upphöra efter högst . I proposition 1991/92:140 diskuterades vilken omfattning public service- verksamheten skulle ha under innevarande avtalsperiod. Där angavs att två TV- kanaler och fyra radiokanaler borde betraktas som ett tak när det gäller den totala omfattningen av sändningsrätten. De sändningar utöver denna nivå som redan förekom på några orter, t.ex. särskilda kommunsändningar i radio borde emellertid inte hindras. En viss utbyggnad för bättre sändningstäckning skulle inte heller uteslutas. Programföretagen skulle också ha utrymme för tilläggstjänster, t.ex. text-TV, programidentifikation eller trafikmeddelanden i den utsträckning som behövs för programverksamheten. Däremot borde inte public service-företagen få ta i anspråk sändarnät för nya sändningar. sänder i två rikstäckande kanaler, varav den ena även har regional täckning. Text-TV-sändningar förekommer i båda kanalerna. sänder i fyra rikstäckande ljudradiokanaler, varav en även har regional täckning. Dessutom sänds ljudradioprogram för mottagning i utlandet, Radio . På några orter förekommer därutöver sändningar med lokal täckning. I är programinnehållet fördelat på ett annat sätt än i övriga landet. Det finns en särskild kanal som sänder seriös musik . Denna kanal sänds också ut i . Vidare finns i en särskild lokalkanal, , vid sidan av den vanliga P4-kanalen. Program på minoritetsspråk sänds tillsammans med Radio sändningar i en särskild kanal, P6. P1 och P3 har emellertid samma innehåll i som i övriga landet. sänder sina program i och kanaler. Enligt avtalet med och skall av den fast bosatta befolkningen nås av sändningarna. Vidare anges att programföretagen skall köpa utsändningstjänster för marksändningar av . Bakgrunden till bestämmelsen är bl.a. att beredskaps- och säkerhetsskäl talar för ett sammanhållet distributionsnät i statlig ägo. används satellitdistribution av för ljudradiosändningar till utlandet (Radio ). använder sig inte av satellitsändningar. Däremot är det sändarnät som används av TV4 uppbyggt på så sätt att programmen överförs till marksändarna med hjälp av satellit. Personer som bor utom räckhåll för marksändarna kan ta emot programmen direkt från satelliten. De särskilda lokalprogrammen överförs dock till marksändarna på annat sätt och är inte tillgängliga för satellitpubliken. För fullständighetens skull bör nämnas att program på norskt initiativ sänds upp till satellit för matning av kabelnät i . Av upphovsrättsliga skäl får dessa sändningar dock inte tas emot utanför . Samtliga public service-företag har redovisat planer på att utnyttja den nya tekniken för att förbättra räckvidden eller utöka antalet kanaler. har redovisat sin digital-TV-policy, som i sammanfattning innebär att på kort sikt vill få till stånd digitala sändningar via satellit med inriktning på hushåll med dålig mottagning i , svensktalande i samt utlandssvenskar i övriga . I ett längre perspektiv vill åstadkomma ett samlat public service- utbud med program från bl.a. BBC, ARTE och de nordiska public service-företagen. har också fattat beslut om att inte anskaffa ytterligare slavsändare. har redovisat planer på att med hjälp av DAB-teknik sända ut en 24-timmars seriös musikkanal, en finsk kanal och möjligen också en samnordisk samisk kanal. DAB-tekniken ger även möjlighet till andra särskilda kanaltjänster, t.ex. direktsändningar från . Också har framfört önskemål om en egen digital satellitkanal. Skälen för regeringens förslag: Under den kommande tillståndsperioden kommer den digitala sändningstekniken att börja påverka medielandskapet.