prop · GJ03150D3 · 1996-01-01 00:00:00 — Vissa arbetsgivare med fast driftställe i stödområde 1 och i den norra delen av stödområde 2 erhåller under en nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Nedsättningen är och omfattar både arbetsgivare och egenföretagare. Nedsättningen gäller inte stat och kommun. Lag om tillfällig avvikelse från lagen om socialavgifter. För att främja utbildning får arbetsgivare som låter anställd deltaga i utbildning på arbetstid göra avdrag med per arbetsdag från det belopp som skall betalas i arbetsgivaravgifter. Avdrag får även göras med /tim för anställda som deltar i fortbildning. Totalkostnaden per person är begränsad till . föreslår regeringen en sänkning av avdraget till per arbetsdag. Även avdraget för fortbildning sänks från 75 till högst /tim. Totalkostnaden sänks per person. Stödet är även förknippat med diverse villkor. Generellt anställningsstöd (GAS). För nyanställningar efter medgavs avdrag för arbetsgivaravgifter av de nyanställdas lönesummor. Anställningen skulle avse och minst . Riktat anställningsstöd (RAS). medgavs ett riktat anställningsstöd för nyanställningar som gjordes . För dessa nyanställningar erhålls hela arbetsgivaravgiften, dock max , i reduktion . Stödet gällde enbart arbetsgivare med färre än 500 anställda. Vid uppdrag i betalar utländska artister en speciell artistskatt. Däremot behöver ej sociala avgifter eller särskild löneskatt erläg- gas. Eftersom inkomsten inte är förmånsgrundande avser skatteavvikelsen särskild löneskatt. Ersättningen ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt. Ersättning till idrottsutövare. Ersättningar som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantaget från socialavgifter. Eftersom ersättningen inte är förmånsgrundande utgörs avvikelsen av särskild löneskatt. Bidrag från och konstnärsnämnden. Ersättningen finansieras med statliga medel och är pensionsgrundande. Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Avvikelsen utgörs av särskild löneskatt och den delen av ATP-avgiften som grundar förmån. Bidrag till vinstandelsstiftelser. Avsättning till vinstandelsstiftelser belastas inte med arbetsgivaravgifter varken vid avsättningen eller vid uttaget. Eftersom ersättningen inte är förmånsgrundande bör särskild löneskatt utgå. Upplåtelse av arrende, hyresrätt, bostadsrätt, tomträtt, servitutsrätt eller an- nan rättighet till fastighet eller del av fastighet. Uthyrning och annan upplåtelserättighet till fastighet är undantagen från mervärdesskatt. Viss verksamhet för produktion och utsändning av radio- och televisionspro- gram. Innebär bl a att TV-avgiften inte belastas med mervärdesskatt. Periodiska medlemsblad och periodiska personaltidningar. Undantaget gäller även införande av annonser, tryckning m.m. Annan periodisk publikation. Avser publikationer med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande mfl ändamål. Som export räknas transport till eller från utlandet. Detta innebär att en resa från ort i till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppet i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter. Undantaget gäller upplåtelse och överlåtelse av rättigheter enligt upphovsrättslagen. Framförande av litterärt eller konstnärligt verk. Undantag från skatteplikt gäller framförande av litterärt eller konstnärligt verk liksom rättighet i fråga om ljud- eller bildupptagning av sådant framförande. Svenska Filmin- stitutet finansieras å andra sidan med s.k. biografavgifter, vilka utgår av bruttointäkterna på huvuddelen av biografföreställningarna. I proposition 1995/96:191 föreslås att biografföreställningar fr.o.m. skall be- skattas med en skattesats om . Konserter och cirkusföreställningar. Teater- opera- och balettföreställningar är undantagna från skatteplikt. Läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus är undantagna. Däremot utgår mervärdesskatt vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel. Skattetekniska nackdelar med skatteplikt. All beskattning sker i form av punktskatt. Tillhandahållandet av krediten är yrkesmässig och skall således vara skattepliktig. Underlaget utgörs av räntemarginalen. Omsättning av nybyggda fastigheter. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst, som enligt borde beskattas. Brevbefordran var fram till och med undanta- get från mervärdesskatt. t.o.m. utgick reducerad moms om . utgår full moms, varför avvikelsen numera är slopad. Försäljning av alster av bildkonst som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Skattesatsen är om försäljningssumman överstiger . Vid omsättning av annan utgår full beskattning. För livsmedel är skattesatsen nedsatt till . Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksva- ror. Från utgår mervärdesskatt med en skattesats om . var tidningar undantagna från skatteplikt. Rumsuthyrning, personbefordran samt transport i skidlifter. Skattesatsen är nedsatt till . Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från in- komstskatt enligt lagen om statlig inkomstskatt för omsättningen ifråga. Tidpunkten för redovisningsskyldighetens inträde i byggnads- och annan en- treprenadverksamhet. Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. 5.3.5Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende. Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om i arrendet ingår värdet av bostad. 5.4 Skatteavvikelser inom punktskatteområdet Skatt på dieselbränsle i motorfordon. Skattesatsen för diesel varierar mellan /kWh medan skattesatsen enligt är /kWh inom trans- portområdet. Skattebefrielse för elförbrukning vid bandrift. Befrielsen gäller elförbruk- ning för järnväg och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Skattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart. Avvikelsen uppgår till 38 ör- e/kWh. Elförbrukning i vissa kommuner. Skatteuttaget på elektrisk kraft är nedsatt till /kWh i , och samt , , , , , , , och kommuner. Avvikelsen i skattesatser utgörs av skillnaden mellan och /kWh. El för gas- värme-, vatten och elförsörjning. Skattesatsen för denna typ av förbrukning uppgår till /kWh i de kommuner som inte har nedsättning till /kWh. Avvikelsen i skattesats uppgår till /kWh. Avvikelsen har störst betydelse för produktion av fjärrvärme. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen. Enligt skall skatteut- taget vara /kWh. Avvikelserna i övrigt uppgår för gasol till 8,8 ör- e/kWh, för naturgas /kWh, för kol /kWh, för eldningsolja 5 /kWh samt för eldningsolja 1 /kWh. Två tredjedelar av avvikelsen tillfaller hushållen medan resterande del tillfaller företagssektorn. Skattebefrielse för biobränslen. Ingen skatt utgår på biobränslen, vilket innebär en avvikelse på /kWh. Bidrag till värmeverk. För värme som levereras till industrin erhåller pro- ducenten ett bidrag om /kWh. För bränsle som förbrukas för produktion av värme vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kärnvärmeanläggning medges avdrag med halva energiskatten. Produktion av elkraft. För bränsle som åtgår vid produktion av elkraft utgår ingen koldioxidskatt. Enligt bör skatteuttaget utgöra av de gällande skattesatserna. **FOOTNOTES** Motsvarar en årsarbetslön på . Avdrag medges för koldioxidskatt för bränslen som används för metallurgiska processer. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bränslen inom energiintensiv industri. Företag inom cement-, kalk-, glas- stenindustri kan erhålla viss ned- sättning om skattebelastningen överstiger av försäljningsvärdet. Skattebefrielse för inrikes sjöfart. Skattebefrielse föreligger för såväl energi- som koldioxidskatt. Enligt skall samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen vilket innebär att avdragseffekten är i de fall nettoränteutgiften (kapitalinkom- ster fråndragna) överstiger . Räntekostnader för bostadsrättsföreningar. Avdragsrätten för räntor är begränsad till de intäkter föreningen har. För hög skattesats för energi som används inom SNI 1, jord- och skogsbruk (hänsyn har tagits till gällande nedsättningsregler för växthus- näringen). För hög skattesats för energi som används inom SNI 1, jord- och skogsbruk (hänsyn har tagits till gällande nedsättningsregler för växthus- näringen). Skatt på viss elektrisk kraft. För elkraft som produceras i vattenkraftverk utgår en särskild skatt om /kWh om kraftverket tagits i drift . För elkraft som produceras i anläggning som tagits i bruk är skatteuttaget /kWh medan ingen skatt utgår för kraft som produceras i anläggning som tagits i drift efter 1977. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. För elkraft som produ- ceras i kärnkraftverk utgår en särskild skatt om /kWh. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion.- Försäljningsskatt på motorfordon. Skatten är differentierad och är satt till den skatt som utgår på personbilar i miljöklass 1. Skatten på bilar i miljöklass 3 är högre. Skatten på tunga lastbilar i miljöklass 3 är högre än för lastbilar i miljöklass 1. Fastighetsskatt på hyresfastigheter. Fastighetsskatten är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Enbart avkastningen i form av intäkter skall beskattas. Fastighetsskatten för småhus räknas dock av gentemot den schablon- intäkt som egentligen borde utgå. 5.6 Icke saldopåverkande avvikelser Flyttningsbidrag som utgår p.g.a att den anställde flyttar till ny bostadsort och fått särskild ersättning av arbetsgivaren eller det allmänna är i allmänhet skattefri. Om ersättningen väsentligt överstiger belopp som gäller för befatt- ningshavare i offentlig tjänst är det överskjutande beloppet skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Värnpliktigas förmåner i form av naturaförmåner, dagersättning, befattnings- premie, avgångsvederlag, utbildningspremie, familjebidrag mm är skattefri inkomst. Näringsbidrag utgör dock skattepliktig inkomst. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Grundavdrag för pensionärer. Grundavdraget för skattskyldiga med folkpension (förtidspension, änkepension mm) avviker från det grundavdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdraget är lika med folkpension plus pensionstillskott och reduceras med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som aktiva skattskyldiga erhåller. Syftet med avdraget är att garantera pensionären ett visst belopp efter skatt. Avvikelsen avser inkomstskatt. Socialbidrag och annan hjälp enligt socialtjänstlagen. Socialbidrag, begrav- ningshjälp samt underhåll som lämnats till intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus är ej skattepliktiga, varför inkomstskatt ej utgår. Barnbidrag och förlängt barnbidrag samt barnpension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen efter avliden förälder ej överstiger 0,4 basbelopp är ej skattepliktiga. Skattefriheten för barnpension är begränsad till den garantinivå som gäller för bidragsförskott. Skatteavvikel- sen avser inkomstskatt. Kontantunderstöd utgivna av arbetslöshetsnämnd. Kontantunderstöd som utges av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel är ej skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Traktamenten och särskilda bidrag till arbetslösa och till partiellt arbets- föra samt med sådana likställda. Sådana bidrag är enligt vissa bestämmelser skattefria när de utgår från stat eller kommun. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt. Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader, merutgifter för resor, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel är skattefria. Skatteavvi- kelsen avser inkomstskatt. Bidrag till adoption. Bidrag vid adoption av utländska barn är skatte- fritt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar. Ersättningen betalas ut vid den första arbetsplaceringen och bidraget är anpassat Bostadstillägg till pensionärer. Ersättningen är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Ersättningen är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Ersättning som tillfaller försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring. Skattefriheten gäller enbart ersättningar som inte grundar sig på för- värvsinkomster. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, vårdbidrag, dag- penning, kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag, vuxenstudiebidrag, delpension, dagpenning vid repetitionsövning, utbildningsbidrag för doktorander, timersättning vid vuxenutbildning, livränta vid arbetsskada, startbidrag för egen rörelse, ersättning vid närståendevård. Samtliga dessa ersättningar är skattepliktiga och pensionsgrundande. Skatteavvikelsen avser den del av arbetsgivaravgifterna som avser allmän tilläggspension. På löner och andra förmåner utgår normalt fulla arbetsgivaravgifter. Vad gäller utbetalningar från staten betalas ej avgift till arbetsskadeförsäkringen. Skatteavvikelsen avser avgiften till arbetsskadeför- säkringen. 1 Varför en löpande rapportering av skatteavvikelser? 2 och exempel på skatteavvikelser 3 2.1Exempel på avvikelser 4 2.2Rättvisande jämförelser mellan budgetens 5 utgifts- och inkomstsida 2.3Rättvisande jämförelser inom budgetens 6 utgiftssida 2.4Samspelet mellan norm och avvikelse 7 3 Redovisning av norm och skatteavvikelser 10 3.1Kategorisering av normer 10 3.1.1 Norm för inkomstbeskattningen 10 3.1.2 Norm för socialavgifter och särskild löneskatt10 3.1.3 Norm för mervärdesskatt 11 3.1.4 Norm för punktskatter 11 3.2Kategorisering av avvikelser 12 3.2.1 Saldopåverkande skatteförmåner 12 3.2.2 Saldopåverkande skattesanktioner 13 3.2.3 Ej saldopåverkande skatteförmåner 13 3.3Beräkning och redovisning av skatteavvikelser 13 3.3.1 Skatteavvikelser inom inkomstbeskattningen 14 3.3.2 Skatteavvikelser inom socialförsäkringen 17 3.3.3 Skatteavvikelser inom mervärdesskatten 18 3.3.4 Skatteavvikelser inom punktskatteområdet 19 4 Beräkningsresultat 20 Tab 1 Listning av samtliga skatteavvikelser 20 Tab 2 Skatteavvikelser fördelade efter skatteområden26 Tab 3 Skatteavvikelser fördelade efter typ av avvikelse27 Tab 4 Redovisning av stöd till boende 28 Tab 5 Redovisning av stöd till massmedia 28 Tab 6 Skatteavvikelser fördelade på utgiftsområden29 Tab 7 Transfereringar exklusive och inklusive skatteavvikelser 30 Tab 8 Nettostöd till boende 32 Tab 9 Inkomstfördelning exklusive och inklusive transfereringar och skatteavvikelser 34 5 Beskrivning av enskilda skatteavvikelser 37 5.1Inkomstbeskattningen 37 5.1.1 Inkomst av tjänst 37 5.1.2 Kostnader i tjänst och allmänna avdrag 38 5.1.3 Intäkter i näringsverksamhet 39 5.1.4 Kostnader i näringsverksamhet 40 5.1.5 Intäkter av kapital 42 5.1.6 Kostnader i kapital 43 5.1.7 Skattereduktioner 43 5.1.8 Skattskyldighet 43 5.2Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt 44 5.2.1 Arbetsgivaravgifter 44 5.2.2 Särskild löneskatt 44 5.3Mervärdesskatt 45 5.3.1 Undantag från skatteplikt 45 5.3.2 Skattesats 46 5.3.3 Undantag från skattskyldighet 46 5.3.4 Redovisningsperiod 46 5.3.5 Avdrag från ingående skatt 47 5.4Skatteavvikelser inom punktskatteområdet 47 5.4.1 Energiskatt 47 5.4.2 Koldioxidskatt 47 5.5Skattesanktioner 48 5.5.1 Kostnader i kapital 48 5.5.2 Punktskatter 48 5.6Icke saldopåverkande skatteavvikelser 49 skattereform - remissvaren på utvärderingen från (SOU 1995:104): av skattereformen () anser i sitt betänkande att skattereformen byggde på en i allt väsentligt korrekt analys av problemen med det gamla skattesystemet. Reformen har skapat förutsättningar för ett effektivare utnyttjande av samhällets resurser på en rad områden. På lång sikt kommer effektiviteten att öka, eftersom bl.a. ekonomins sparande kommer att allokeras till samhällsekonomiskt mer lönsamma investeringsprojekt än vid de gamla skattereglerna. Kommittén pekar på att avregleringen av kreditmarknaden och skattereformen var dåligt anpassade till varandra i tiden. Flertalet remissinstanser delar kommitténs bedömning att det var rätt att genomföra skattereformen. framhåller att det fortsatta utvecklingsarbetet på skatteområdet bör behålla samma inriktning som skattereformen hade. anser att skattesystemet efter skattereformen har belastats med regler som är avsteg från den i skattereformen uttalade principen att skattesystemet ska utformas för att ge skatteintäkter och skapa fördelnings- effekter medan andra mål bör uppnås genom åtgärder utanför skattesystemets ram. Verket understryker att detta är olyckligt. framhåller att det var riktigt att reformen genomfördes trots att det i efterhand har kunnat konstaterats att reformen på kort sikt fick en negativ effekt på den samhällsekonomiska utvecklingen. Samhällsvetenskapliga fakulteten vid hävdar att skillnaderna mellan vad som på förhand antogs om reformen och det hittillsvarande utfallet inte tillräckligt betonas i betänkandet. Enligt fakultetens uppfattning är kommittén alltför benägen att tolka osäkerheter i beräkningar till reformens fördel och alltför benägen att tillskriva reformen positiva effekter som sannolikt har annan grund än skattereformen. betonar att ett genomgående problem i utvärderingen gäller möjligheten att skilja ut vad som skulle ha inträffat i den svenska ekonomin i avsaknad av skattereformen och ställa detta mot den faktiska utvecklingen. Vad gäller själva utvärderingen av skattereformen uppskattas denna som mycket positiv av de flesta remissinstanserna. anser att det finns starka motiv för att utvärdera skattesystemet. Verket anser att det bör övervägas hur en mer kontinuerlig uppföljning skulle kunna komma till stånd. En kontinuerlig utvärdering skulle ge underlag för vidareutveckling av metoder för beräkningar av budgeteffekter vid regeländringar. Därmed skapas förutsättningar för mer realistiska kalkyler. SCB ansluter sig till kommitténs åsikt att reformen måste ses i ett längre perspektiv och att man därför bör fortsätta analysen av flera av de frågeställningar som tagits upp i utredningen. pekar på att det inom utbildningspolitikens, arbetsmarknadspolitikens och socialpolitikens områden har genomförts respektive kommer att genomföras betydande reformer och framhåller att det finns starka skäl att beslutar om utvärdering av dessa. ifrågasätter om en studie på ett material , endast efter reformen, är meningsfull. En förnyad studie underlag bör ge bättre och mer underbyggda resultat. tycker att det har gått väl för att det skall vara möjligt att göra en fullständig utvär- dering. SCB anser att utvärderingen av skattereformen bidragit till intressant forsk- ning och metodutveckling på skatte- och skatterelaterade områden. ställer sig kritisk till att gruppen små teknikintensiva företag inte behandlas specifikt i någon av utvärderingens rapporter. SCB noterar att regionalpolitiska frågor har behandlats sparsamt och att belysning av jämställdhetsfrågor saknas trots önskemål i direktiven. och vill erinra om att reformens effekter på den kommunala ekonomin skulle neutraliseras genom den s.k. avräkningsskatt som infördes i samband med reformen. För landstingens del innebar avräkningsskatten att drogs in till statskassan. Förbundet anser att denna indragning berodde på att staten räknade med att s.k. dynamiska effekter skulle ge landstingen och kommunerna ökade skatteinkomster. Istället drabbades landstingen och kommunerna av effekterna av lågkonjunkturen. En utvärdering av skattereformens betydelse för landstingens och kommunernas ekonomi hade varit av värde. Förbunden finner det otillfredsställande att kommittén inte gjort någon sådan utvärdering trots att det ingick i dess uppdrag. , och anser att kommittén har belyst konsekvenserna för bostadssektorn alltför lätt och summariskt. uttrycker besvikelse över att neutraliteten mellan olika upplåtelseformer för bostäder inte har undersökts, speciellt mot bakgrund av att neutralitet hävdades som en viktig princip vid omläggningen. I betänkandet analyseras egnahemsägandet utförligt medan övriga upplåtelseformer knappast behandlas alls. redovisar exempel som indikerar att reformen har haft effekter som inte är neutrala mellan upplåtelseformerna. De ifrågasätter det rimliga i att utvärdera skattereformens effekter på boendet efter så . Förbundet anser att effekterna av skattereformen först kommer att kunna registreras med stor fördröjning, och att detta borde ha vägts in i utvärderingen. är kritisk till att någon analys av skattesystemets inverkan på flyttningsbenägenheten för privatpersoner och företag ut ur - alternativt in i - inte förekommer i utredningen. Institutet menar att det är uppenbart att några av mest framgångsrika företag drivits ut ur landet på grund av skattesystemets utformning och andra negativa effekter av näringspolitiken. Enligt kommittén minskade incitamenten till skatteplanering genom skattere- formen. Enklare regler och lägre lönsamhet har enligt utredningen bidragit till att skatteplanering har blivit mindre omfattande. De huvudsakliga kvarstående incitament gäller möjligheten att omvandla arbetsinkomster till kapitalinkom- ster. Detta problem utgör en svår avvägning mellan horisontell rättvisa och goda villkor för företagandet. Kommittén diskuterar skatteplanering i inskränkt bemärkelse: dispositioner som saknar annan mening än skatteminimering. Flertalet remissinstanser delar kommitténs slutsatser om att skatteplanering har minskat i omfattning. i menar dock att mycket tyder på att den internationella skatteplaneringen snarare ökat i omfattning. i pekar på att tiden efter införandet av skattereformen kännetecknades av en mycket djup lågkonjunktur och att man därför inte bör dra för långtgående slutsatser om den nedgång i efterfrågan på skatterådgivning som kunnat observeras. Näringslivets skattedelegation och vid anser att reformen representerade ett nytt angreppssätt för att för- hindra skatteplanering. Allt mer utstuderad skatteplanering medför även vissa transaktionskostnader. Med de nya lägre skattesatserna blir transaktionskost- naderna alltför höga i relation till skattevinsten varför den typen av skatteplaneringsåtgärder i stort sett upphört. Näringslivets skattedelegation anser att det på grund av de kraftigt sänkta formella skattesatserna har blivit attraktivare för svenska internationellt aktiva företag att ta hem vinster till beskattning i . Samhällsvetenskapliga fakulteten vid påpekar att de minskade skillnaderna mellan simulerad formell skatt och faktisk skatt för höginkomst- tagare kan tas till intäkt för att skatteplaneringen minskat markant på grund av skattereformen. Fakulteten finner dock att den stora nedgången i skillnaden formell-faktisk skatt ligger innan skattereformens genomförande. Den stora delen av denna inträffade dessutom , då inte ens de första förändringarna av skattesystemet kan ha haft någon effekt. Efter skattereformens genomförande förändras siffran relativt lite. Den enda rimliga slutsatsen att dra av detta är att det är de förändringar i avdragsmöjligheter och andra skatteregler som genomfördes som haft den största betydelsen för att minska skatteplaneringen, medan skattereformens bidrag är ganska marginellt. Kommittén bedömer att skattereformen rent tekniskt inte har inneburit några väsentliga förändringar vad gäller möjligheten att fuska. Vissa åtgärder, som ökad uppgiftsskyldighet och preliminärskatt på räntor och utdelningar, torde ha haft en sänkande effekt på fusket. De sänkta skattesatserna har gjort det mindre lönsamt att fuska.