prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Förnyelse av produkter, produktionsteknik och organisation bygger normalt på ett utvecklat samarbete på olika plan, t.ex. mellan företag och deras underleverantörer eller kunder samt mellan företag och forskningsvärlden. Källorna till innovationer kan vara av många olika slag och är ofta svåra att kartlägga. I regeringens politik för ökad sysselsättning spelar främjandet av innovationer en viktig roll. En stor del av förslagen är inriktade på att främja kunskapsöverföring och etablering av nätverk mellan företag, institutioner och myndigheter, vilket av erfarenhet visat sig stimulera innovationer Förändringar av arbetsorganisationen, bl.a. en ökad användning av informa- tionsteknik, har bidragit till en produktivitetsökning som är i nivå med rekordåren . Organisatorisk förnyelse är en förutsättning för att företag skall kunna tillgodogöra sig ny teknik och utveckla kunskapsintensiva produkter. Införandet av nya organisationsformer befinner sig emellertid fortfarande i ett inledningsskede och det stora flertalet företag har långt kvar att gå. Förändringstakten är direkt beroende av faktorer som utbildning, kompetensutveckling, tekniknivå, konkurrenstryck och produktutveckling. De små och medelstora företagens förmåga att övergå till flexibla arbets- organisationer, öka kunskaps- och kompetensnivån samt ta i bruk modern teknologi kommer att spela en viktig roll för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning under återstoden av . Det är därför en angelägen uppgift för näringspolitiken att främja denna utveckling. För detta krävs samverkan mellan flera inblandade parter såsom arbetsgivare, fackliga organisationer, utbildningsorgan, organisations- och teknikkompetens och offentliga myndigheter. Staten har ett viktigt ansvar när det gäller att utveckla en infrastruktur för forskning och utbildning. För att dessa resurser skall kunna tillgodose fö- retagens behov krävs ett gott samspel mellan högskoleforskning och företag. Merparten av teknikkompetens och FoU-investeringar är samlade i de stora företagen och är dessutom koncentrerad till ett fåtal branscher. Det är mot denna bakgrund angeläget att skapa former som möjliggör för företag med hög teknisk kompetens att bidra till den teknologiska miljön i andra företag. Kompetensförsörjning i mindre företag är i detta sammanhang en central fråga. Vidare är det väsentligt att vi i på ett effektivt sätt kan utnyttja internationella forskningsresultat. Det är därför angeläget att institutioner som (), Invest in () och på ett effektivt sätt kan förmedla sådan kunskap från det internationella till det lokala planet. Det finns ett flertal olika faktorer som förklarar dagens omvälvningar i företagens produktionsmiljö. Den enskilt viktigaste är ökningstakten av digital teknologi och tillgängligheten till billig information. Den fullständiga revolutionen inom informationsområdet kommer att få långtgående konsekvenser som det är omöjligt att överblicka. nformationsteknologins stora betydelse beror framför allt på de redan goda och växande förutsättningarna att tillföra komplex kunskap, skapa möjligheter till utveckling och kvalitetshöjning samt att bidra till effektivisering inom nästan varje verksamhet i samhället. Men det är inte den specifika IT-teknologin i sig, utan de kompletterande investringar, de olika tillämpningsområdena, de nya produkterna, de nödvändiga organistionsförändringarna, institutionella förändringar osv som har de den avgörande rollen för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. För att främja utvecklingen och stimulera till en bred IT-användning är det av väsentlig betydelse att en nära samverkan sker mellan olika delar av offentlig sektor och näringsliv. har i tilläggsdirektiv fått uppgiften att fungera som en motor för att få till stånd en sådan samverkan. Denna samverkan bör främja områden för IT-användning och teknologisamverkan, utbildning i samverkan mellan skola och företag samt infrastruktur. Kommissionen skall initiera och genomföra en dialog kring nya former för en sådan samverkan. 5.2.4 Samverkan och kraftsamling för regional utveckling framträder ett tydligt samordningsproblem i samhället genom att näringslivet i allt större utsträckning verkar på den lokala och globala nivån medan politiken fortfarande agerar i ett nationellt perspektiv. EU- medlemskapet är ett sätt att få en större korrespondens mellan politik och marknad i den internationella dimensionen. Det är också nödvändigt med en bättre samverkan inom landet för att skapa de specifika lokala förhållanden som företagen är intresserade av när det gäller arbetsmarknad, utbildningssystem, transporter osv. Dessutom finns många exempel på de dynamiska krafter som kan frigöras i samverkan mellan de olika lokala aktörerna. Den kommunala självstyrelsen och den decentralisering av beslut som skett har också gjort den lokala och regionala nivån till betydelsefulla näringspolitiska aktörer. Denna utveckling vill regeringen nu förstärka. De förändrade villkoren för tillväxt och sysselsättning ställer växande krav på helhetslösningar. Det är nödvändigt med samverkan mellan en rad olika politikområden, liksom mellan aktörer på olika nivåer. Tillväxt och utveckling i samhällsekonomin skapas inte genom att använda någon särskild formel eller genom statliga stöd till företagare. Tillväxt kan bara skapas genom att berörda individer, företag och myndigheter kan engageras i att utveckla den lokala produktionsmiljön. Statens uppgift är att trygga de övergripande spelreglerna och att åtgärda olika former av marknadsmisslyckanden. De instrument som finns i samhället för att i vid mening påverka den ekonomiska utvecklingen är vanligen låsta i olika strukturer. Samordning och målstyrning kan utnyttjas bättre. Det är dags att bryta upp strukturerna för att skapa utrymme för lokalt engagemang med större resurser. Regeringen kommer att ta initiativ till en brett upplagd satsning på samverkan för tillväxt. En viktig utgångspunkt är att ge näringspolitiken en ny utformning. kommer arbetet att koncentreras mot en kraftsamling för regional utveckling. Alla regionala intressen bjuds in för att forma en samordnad regionalt anpassad politik som syftar till utveckling av det regionala näringslivet. Satsningen kan i vid mening liknas vid den förändring som pågått ute på arbetsplatserna . Dessa har inneburit en stor framgång när det gäller att hitta effektivare sätt att uppnå konkreta mål inte minst beroende på att lokala grupper under stor frihet arbetade med att själva lösa de problem man stod inför. Detta resulterade bl.a. i att skrankor mellan avdelningar och olika kategorier av anställda kunde rivas, onödigt arbete och onödiga rutiner kunde elimineras och arbetet inriktas på huvuduppgiften att öka produktionens värde. I hög utsträckning handlar det om att tro på de olika lokala och regionala aktörernas förmåga att vilja ta ansvar, utveckla samverkansformer och hitta lösningar på olika problem. Det är individerna, företagen, organisationerna och institutionerna lokalt som skall göra jobbet att identifiera problem och söka vägar att uppnå målen att skapa fler jobb genom företagstillväxt. 5.2.5 Öppna och vidgade marknader Ökad handel innebär större kunskapsutbyte och bättre internationellt resursutnyttjande samt globala välfärdsvinster med stigande kunskapsinnehåll och specialisering inom olika nischer ökar behovet av den internationella marknaden. För att uppnå lönsamhet i FoU-investeringar och stora kunskapssatsningar krävs i allmänhet betydligt större produktionsvolymer än vad den inhemska marknaden efterfrågar. eftersträvar ökad liberalisering i världshandeln och kommer att verka för att EU intar en aktiv och pådrivande roll i multilaterala handelsförhandlingar om fortsatt liberalisering i WTO, bl.a. i form av tullavveckling. Regionala frihandelsavtal bör därtill kunna komplettera EU:s multilaterala ansträngningar, så länge detta sker i enlighet med . I samband med förhandlingarna om ett multilateralt investeringsavtal, i första hand i och senare i en ev. WTO-förhandling, bör göra ett åtagande om öppnast möjliga investeringsregim. Det är angeläget att åtgärder som främjar multilateralt arbete för att förbättra miljön stöds inom handelsreglementet. Regeringen verkar för ökad öppenhet i EU:s gemensamma handels- och jordbrukspolitik, samt för en restriktivare användning av EU:s egna skyddsinstument. De central- och östeuropeiska ländernas integration i västliga ekonomiska samarbetsstrukturer har skapat stabilitet och öppenhet för handel och investeringar. Den ekonomiska utvecklingen i flertalet av länderna i regionen har varit positiv och utsikterna för hög och stabil tillväxt är goda. I ett medellångt och långt perspektiv representerar en betydande potential för svensk handel, något som har betydelse för sysselsättningen och utvecklingen i hela regionen. Mot denna bakgrund skall regeringen ytterligare analysera hur handel och investeringar i området utvecklas och hur man skall bygga upp kontaktytor. Därigenom skapas ett underlag för att stärka koordinationen och för framtida beslut. () administrerar en särskild garantiram på för export till och investeringar i främst och . EKN har föreslagit vissa modifieringar vad gäller villkoren för denna garantigivning. Detta görs på basis av förändringar i länderna i fråga liksom mot bakgrunden av de erfarenheter man vunnit. Regeringen har för avsikt att besluta om vissa ändringar av nuvarande regler. De internationella finansinstitutionerna gör betydande insatser på miljöområdet. Genom vårt medlemskap i blev delägare i Europeiska investeringsbanken, EIB. Av bankens totala utlåning gick till olika miljöförbättrande åtgärder. I har EIB sedan medlemskapet undertecknats lån till miljöprojekt om . För Nordiska investeringsbanken, NIB, spelar miljöprojekten också en viktig roll. Av NIB:s nordiska lån avsåg nästan en tredjedel, eller ca , projekt med anknytning till miljöinvesteringar. Som ett led i de gemensamma nordiska ansträngningarna på miljöområdet finns dessutom ett förslag om att inrätta en miljölånefacilitet i NIB. Förslaget innebär en låneram om ca som skulle utnyttjas för miljöinvesteringar av nordiskt intresse i närområdet. Förutom gynnsamma miljöeffekter skulle förslaget ge svenska företag ökade möjligheter att delta i denna typ av projekt. Kostnaden för medverkan utgörs av erforderliga avsättningar för det svenska garantiåtagandet under lånefaciliteten. Dessa avsättningar skall finansieras inom ramen för östsamarbetet. Regeringen driver aktivt i den nordiska kretsen att detta förslag skall realiseras. Det finns ett nära samband mellan konkurrens, produktivitet och tillväxt. Sektorer med bristande konkurrens har svagare incitament för innovationer och effektiva arbetsorganisationer. Det hämmar produktivitetsutvecklingen och därmed den ekonomiska tillväxten. Enligt Mc motsvarade produktivitetsnivån i svenskbaserad tillverkningsindustri av den amerikanska nivån i början av 1990- talet, medan produktivitetsnivån i den övriga delen av ekonomin bara låg på två tredjedelar av amerikansk nivå. Tillverkningsindustrin är i huvudsak utsatt för internationell konkurrens, medan övriga sektorer till övervägande delen inte är det. Dessutom är den nationella konkurrensen begränsad inom delar av hemmamarknadssektorerna. Regleringar och subventioner i samverkan med fåtalsdominans skapar en situation med högt uppdrivna kostnader och priser. Det innebär välfärdsförluster för konsumenterna. Viktiga delar av svensk ekonomi präglas fortfarande av fåtalsdominans. Ökad konkurrens är här centralt. Det gäller i synnerhet bostadssektorn samt livsmedelsindustrin. EU-medlemskapet tillför här nya möjligheter till gemensamma initiativ över landgränserna. Därutöver krävs ett samlat grepp för att bryta upp de nu rådande strukturerna. redovisas en utredning av konkurrenssituationen i livsmedelshandeln som är inriktad på att analysera inträdeshinder, som regleringar och strukturer, och möjliga åtgärder för att träda in på marknaden. Likaså har en byggnadskostnadsdelegation tillsatts som framför allt skall arbeta för att åstadkomma varaktigt sänkta byggnadskostnader och därmed lägre hyror i nya bostäder. Utländska investeringar är av stor betydelse för vitaliseringen av det in- hemska näringslivet, bl.a när det gäller tillförsel av kapital, teknisk kom- petens samt nytt industriellt och kommersiellt tänkande. Därtill kommer stimulans till ökad konkurrens. Invest in () har till uppgift att öka de utländska investeringarna i . Mot bakgrund av den vikt regeringen fäster vid att öka konkurrensen på den svenska marknaden kommer en kartläggning av investeringshämmande faktorer att genomföras. Denna bör kunna ge underlag för en bedömning av vilka investeringskompletterande åtgärder som kan vara påkallade. Av särskilt intresse är åtgärder som kan skapa förbättrade förutsättningar för investeringar i branscher/sektorer med svag konkurrens. Goda förutsättningar för omställning och förnyelse förutsätter att företagens ägare kan utöva sitt inflytande på ett effektivt sätt. pågår en översyn av den svenska aktiebolagslagen, vilket resulterat i tre delbetänkanden. har ambitionen att skapa ett regelverk som främjar en fortlöpande anpassning i företagen av organisation och verksamhet till förändringar i omvärlden, bl.a. genom att underlätta förändringar av företagens ägarstruktur och ge ägarna goda möjligheter att agera aktivt. En fråga, som inte har med aktiebolagslagen att göra, men som är viktig i detta sammanhang är bankernas, försäkringsbolagens och andra institutionella placerares ägarroller. I arbetet med pensionsreformen är det exempelvis angeläget att diskutera de framtida pensionsfondernas ägarfunktion. Dessa kan på lång sikt förväntas bli en av de större ägargrupperna i samhället. 5.2.7 Omställning till ekologiskt hållbar utveckling Även om det i ett kort perspektiv är svårt att fastställa det direkta sambandet mellan sysselsättning och miljöhänsyn, torde miljöanpassning och ekologisk omställning på bli betydelsefull för sysselsättningen, eftersom det är troligt att framtidens produkter skapas inom detta område. Hänsyn till miljön kan ge upphov till ny högteknologisk industri och bättre insatsvaror, t.ex. pappers- och massaindustrins omställning till klorfri blekning. Miljöteknikbranschen är en av de snabbast växande branscherna. Den omsätter ca och växer i . får dock denna bransch anses som relativt liten. Det viktigaste för ett kretsloppsamhälle är dock inte hur miljötekniksektorn i sig utvecklas, utan snarare hur miljöhänsyn integreras i all övrig verksamhet. Myndigheternas krav på företagen att miljöanpassa sin verksamhet är en grundläggande drivkraft för miljöförbättringar. En genomförd studie av IVA om miljödriven teknikutveckling pekar på att det ökade miljömedvetandet bland konsumenterna fått en allt större betydelse för företagen att miljöanpassa produkter och produktionsprocesser. Detta innebär att ekonomiska värden står på spel och medför att miljöfrågan blir av strategisk betydelse för alla företag. Möjligheterna att via förändrade skatter styra om produktionen så att mer arbetskraft används uppmärksammades i om tillväxt. Denna fråga utreds av skatteväxlingskommittén. Användningen av ekonomiska styrmedel är på betydelsefull för att skapa utveckling av ny miljövänligare teknik. Kompletterande statliga satsningar kan i vissa fall vara nödvändiga för att underlätta för företagen att utveckla ny teknik eller göra andra anpassningar. Många miljöåtgärder kommer inte automatiskt till stånd bl.a. på grund av att äganderätter till resurser som vatten och luft saknas. I sådana fall kan statliga insatser vara samhällsekonomiskt motiverade. I vissa fall kan statliga insatser också vara nödvändiga för att främja marknader för nya produkter t.ex. genom teknikupphandling. Det kan också konstateras att det finns en gråzon mellan forskning och fullskalig tillämpning, som gör att det finns ett stort behov av stöd till experimentbyggande och demonstrations- anläggningar. Energipolitikens mål är att trygga till- gången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära. överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1995:139-140) Omställning av energisystemet till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att /återkomma till med förslag till riktlinjer för energipolitiken. En utgångspunkt för regeringen är att omställningen och utvecklingen av energisystemet bör grundas på långsiktigt hållbara politiska beslut som framstår som trovärdiga över tiden. Energipolitiken skall vara ett viktigt medel i strävandena att skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Omställningen av energisystemet kräver för att lyckas ett engagemang från alla parter - stat och kommuner, industri samt högskola och universitet. Ett brett samarbete kan vidare ge ett väsentligt bidrag till förnyelsen av och konkurrenskraften för den svenska industrin. Regeringen har inlett överläggningar om energipolitiken med samtliga riksdagspartier i syfte att nå en bred parlamentarisk enighet om och stabila villkor för energiförsörjningen. 5.3 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt Regeringens förslag: Ett särskilt treårigt program inrättas för små- företagsutveckling, förnyelse och tillväxt. För detta anvisas . Regeringens bedömning: I syfte att stärka näringslivets tillväxt och öka sysselsättningen bör ett brett program genomföras för att på olika sätt stimulera till småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Dessutom kommer regeringen att initiera en bred samverkan i länen i syfte att bättre utnyttja de samlade regional- och näringspolitiska resurserna. Det ska bli enklare att starta och driva företag. Regeringen avser att satsa på åtgärder för kunskapsöverföring och teknikspridning. Vidare kommer industriella utvecklingscentra för småföretag att stimuleras. Regeringen kommer att prioritera ett ökat utbyte med , en effektivare inre marknad, en aktiv konkurrenspolitik och åtgärder för att stimulera småföretags export. Vidare satsar regeringen bl.a. på att utveckla skogsnäringen, delar av jordbruket och turismen samt skapar förutsättningar för en ny regional med ökade möjligheter för inflytande på den regionala nivån. Regeringen avser att tillkalla en delegation för miljöteknik. Kvinnors företagande uppmärksammas särskilt. Ytterligare medel tillförs för en fortsättning av bl.a. det s.k. tillfälliga småföretagsstödet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: På alla de marknader där företagen är verksamma ökar kraven på kunskap och kompetens. För det enskilda företaget betyder det ökade krav på kompetens inom många olika områden - produktutveckling, produktion, marknadsföring, rekrytering, ledning etc. De stora företagen väljer ofta att koncentrera sin verksamhet till vissa kärnområden för att klara sin kompetensutveckling. för de över utvecklingsansvar till sina leverantörer vilket dramatiskt ökar kravet på dessas kompetens. De underleverantörer som klarar kraven i den internationella konkurrensen får uppdragen. Även om de stora företagen inte ökar sin egen sysselsättning i så är de mycket viktiga som beställare till underleverantörer och som kravställare. Det är avgörande att de svenska underleverantörerna kan leva upp till de allt högre krav som ställs både i samband med produktutveckling och produktion. Det förutsätter att dessa företag kan utveckla sin kompetens på alla aktuella områden, så att de kan vara internationellt konkurrenskraftiga. Det förutsätter också, enligt regeringens uppfattning, att de i större utsträckning än samverkar med varandra och därigenom bildar en större teknologibas, både i den direkta affärsverksamheten och för en gemensam utveckling. Utgående från regeringens mål för sysselsättningen framstår de små och medelstora företagens kompetensförsörjning som en viktig angelägenhet för samhället i sin helhet. Staten bör därför vidta åtgärder som stärker de små och medelstora företagens kompetens. Vid utformandet av sådana åtgärder är det viktigt att bygga vidare på dels de insatser för kompetensutveckling som staten redan gjort inom ramen för högskolan och industriforskningsinstituten, dels finna former för att den kompetens som redan finns inom företagen och i regionala och lokala myndigheter skall komma till nytta i den regionala näringslivsutvecklingen. Det är också en viktig utgångspunkt för regeringens förslag på området att de åtgärder som vidtas skall leda till ett ökat samarbete mellan människor från skilda miljöer som har något att lära av varandra. Förutsättningarna för detta finns på lokal nivå. Det är där sådana sociala system kan byggas som kan utgöra lärande organisationer och som kan ha varaktighet i tiden, baserat på ömsesidig nytta för de deltagande aktörerna. I syfte att stärka kompetensen och utvecklingsmöjligheterna i små och medelstora företag så att dessa i högre grad kan bidra till näringslivets tillväxt föreslår regeringen ett antal olika åtgärder som syftar till en regional eller lokal samverkan i olika former mellan högskolan, industriforskningsinstitut, regionala myndigheter och företagen i regionen. Regeringen föreslår också ett system med industriella utvecklingscentra (IUC) som specifikt tar sikte på att öka samverkan mellan större företag och små och medelstora företag på både regional och nationell nivå. 5.3.1 Företag skall växa med kunskap finns ett stort behov av nya idéer för att starta nya företag och för att utveckla redan existerande verksamheter. som nation behöver tillväxt engagemang och tänkande i nya banor. Som ett led i arbetet att komma tillrätta med ekonomiska problem har regeringen i samverkan med ett 30-tal organisationer tagit initiativ till en nationell kampanj med inriktning på innovationer och förnyelse i näringsliv, arbetsliv, kommuner, skolor och myndigheter. Innovationernas effekt på tillväxt, levnadsstandard och sysselsättning är viktiga och nödvändiga, men otillräckliga, så länge som vidtagna åtgärder endast förbättrar existerande produktion. För uthållig tillväxt och hög sysselsättning krävs också en kontinuerlig förnyelse av varor och tjänster. Därför behövs ett stort och variationsrikt flöde av nya upptäckter, nya innovationer och nya applikationer. Syftet med detta initiativ är i första hand att påverka en process, påverka attityder, belysa sambandet mellan innovationer, tillväxt och välfärd samt att utmana individer, företag och organisationer att själva ta initiativ till förbättringar. "" är en idékampanj på många plan som handlar om både att bidra till ett bättre klimat för idé- och innovationsutvecklingen i och till att nya idéer bättre tas tillvara var de än uppträder. Samverkan mellan mindre högskolor och näringsliv Särskilda insatser krävs för att nå de små och medelstora företagen och identifiera deras behov av utvecklingsinsatser och stöd från högskolor etc. Det finns ett avsevärt behov av att utveckla och vidga företagens respektive högskolans naturliga kontaktnät. Resultatet av sådana nätverk, där de funnits, har ofta visat sig mycket fruktbara. De mindre och medelstora högskolorna utgör en strategisk resurs för den regionala kunskapsförsörjningen och för näringslivets utveckling. De har i många fall utformat sin verksamhet efter det regionala näringslivets behov. Dessa högskolor har en viktig roll som motor för den regionala kunskapsförsörjningen. De medel som tillförs högskolan är riktade huvudsakligen till utbildning och i någon mån till forskning. Utbildning och forskning är högskolans primära uppgift. De mindre och medelstora högskolorna kan utföra sin "tredje uppgift" på ett mer aktivt sätt om för detta tillförs särskilda medel. Sådana aktiva insatser bör inte finansieras inom ramen för utbildning eller forskningsanslag.