prop · GJ03176 · 1996-01-01 00:00:00 — Om en gärning har prövats i straffrättslig ordning, får ett disciplinärt förfarande inledas eller fortsättas bara om gärningen, av någon annan orsak än bristande bevisning, inte har ansetts vara något brott. ------------------------------------------------------- Anmälan till åtal skall ske, om den mot vilken disciplinpåföljd ifrågasatts är skäligen misstänkt för att i yrkesutövningen ha begått brott, för vilket fängelse är föreskrivet. Särskilda regler gäller för åtal för brott enligt 6 § lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings- eller be- handlingssyfte med be- fruktade ägg från människa. Anmälan till åtal skall göras av om annat inte följer av 33 §. 33 § ------------------------------------------------------- i i ett ärende att de i 5 § ett ärende att de i 20 § tredje stycket angivna lagen (1996:000) om förutsättningarna för anmälantillsyn över hälso- och till åtal föreligger, skall sjukvården angivna förutsätt- nämnden göra sådan anmälan. ningarna för anmälan till åtal föreligger, skall nämnden göra sådan anmälan. Denna lag träder i kraft . 1 Ändringen innebär att tredje och fjärde styckena upphävs. 2.6 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 69 § socialtjänstlagen (1980:620)1 skall ha följande ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 69 §2 Vill en enskild person eller sammanslutning inrätta ett hem för vård eller boende, skall tillstånd sökas hos . Ett sådant hem står under löpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där hemmet är beläget. Nämnden har rätt att inspektera verksamheten vid hemmet. Vad som sägs i första stycket gäller även hem som har inrättats för vård under en begränsad del av dygnet. ------------------------------------------------------- Om enskilda vårdhem finns särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft . Vad som sägs i 69 § första stycket gäller även hem som omfattades eller skulle ha omfattats av numera upphävda stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. och som inte uteslutande bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet. Den som vid lagens ikraftträdande erhållit tillstånd för verksamhet enligt stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. och som inte uteslutande bedriver hälso- och sjukvård skall anses ha erhållit tillstånd enligt 69 §. 1 Lagen omtryckt 1988:871. 2 Senaste lydelse 1994:1571. Ändringen innebär att tredje stycket upphävs. 2.7 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 14 kap. 8 § skollagen (1985:1100)1 skall upphöra att gälla vid utgången av . 1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 ------------------------------------------------------- Följande föreskrifter i Följande föreskrifter, hälso- och sjukvårdslagen utöver de som gäller all (1982:763) gäller för den hälso- och sjukvård, i hälso- primärvård som ingår i försöks-och sjukvårdslagen verksamhet, nämligen (1982:763) gäller för den primär- vård som ingår i försöksverksamhet, nämligen 13 § om personalen i hälso- och sjukvården och om patientansvarig legitimerad läkare m.m., 15 § om läkare under 15 § om läkare under allmän-tjänstgöring eller allmäntjänstgöring eller specialist-utbildning, specialist-utbildning, 16 § om bemyndigande för 16 § om bemyndigande för regeringen att meddela regeringen att meddela föreskrifter om behörighet föreskrifter om behörighet till tjänster inom hälso- till tjänster inom hälso- och sjukvården m.m., och sjukvården m.m., 20 och 21 §§ om planering 20 och 21 §§ om planering av hälso- och sjukvården och av hälso- och sjukvården och om samverkan, om samverkan, 22 § första stycket om 22 § första stycket om ledningen av den kommunala ledningen av den kommunala hälso- och sjukvården, hälso- och sjukvården, 26 § om vårdavgifter. 26 § om vårdavgifter, 27 § om tillsyn, 28 § om bemyndigande att meddela föreskrifter, 29 § om hälso- och sjukvården i krig. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:845. 2.9 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § mervärdesskattelagen (1994:200) skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 5 §1 ------------------------------------------------------- Med sjukvård förstås åtgärder Med sjukvård förstås åtgärder för att medicinskt för att medicinskt förebygga, utreda eller förebygga, utreda eller behandla sjukdomar, behandla sjukdomar, kroppsfel och skador samt kroppsfel och skador samt vård vid barnsbörd, vård vid barnsbörd, - om åtgärderna vidtas vid - om åtgärderna vidtas vid sjukhus eller någon annan sjukhus eller någon annan inrättning som drivs av det inrättning som drivs av det allmänna eller vid in- allmänna eller, inom rättningar som avses i 1 § enskild verksamhet, vid stadgan (1970:88) om inrättningar för sluten vård, enskilda vårdhem m.m., eller eller - om åtgärderna annars - om åtgärderna annars vidtas av någon med särskild vidtas av någon med särskild legitimation att utöva yrke legitimation att utöva yrke inom sjukvården. Med sjukvård förstås även sjuktransporter som utförs med transportmedel som är särskilt inrättade för sådana transporter. Med sjukvård jämställs medicinskt betingad fotvård. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:1798. 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. Härigenom föreskrivs att 4 och 9 §§ lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §1 ------------------------------------------------------- Den som är häktad får avge Den som är häktad får avge nöjdförklaring inför chefen nöjdförklaring inför chefen för det häkte där han är för det häkte där han är intagen eller, om han är intagen eller, om han är intagen i kriminalvårds- intagen i kriminalvårds- anstalt, inför chefen för anstalt, inför chefen för anstalten eller inför någon anstalten eller inför någon annan tjänsteman där som har annan tjänsteman där som har förordnats att ta emot sådan förordnats att ta emot sådan förklaring. Om den häktade ärförklaring. Om den häktade är intagen på en sådan enhet intagen på en sådan enhet som avses i 6 § första som avses i 6 § första stycket andra meningen stycket andra meningen lagen (1991:1129) om lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård eller rättspsykiatrisk vård eller i 5 § lagen (1991:1137) om i 5 § lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk rättspsykiatrisk undersökning, får han avge undersökning, får han avge nöjdförklaring inför nöjdförklaring inför chefsöverläkaren eller någon chefsöverläkaren, annan läkare som denne har verksamhetschefen eller förordnat. inför annan tjänsteman som någon av dem har förordnat. Nöjdförklaring som avses i första stycket gäller endast om den som mottager förklaringen har tillgång till domen eller rättens bevis om målets utgång, såvitt rör den dömde (domsbevis), samt den dömde haft betänketid till efter den då domen avkunnades för honom vid rätten eller på annat sätt delgavs honom. Den dömde skall om möjligt beredas tillfälle att samråda med sin försvarare. Den som får taga emot nöjdförklaring enligt första stycket skall så snart det kan ske erinra den dömde om hans rätt att avge nöjdförklaring samt upplysa den dömde om när och hur det kan ske. Det åligger honom vidare att den dag, då nöjdförklaring först kan avges, efterhöra om den dömde vill avge sådan förklaring. ------------------------------------------------------- Är den som skall undergå Är den som skall undergå fängelse häktad, fängelse häktad, omhändertagen enligt omhändertagen enligt 28 kap. 11 § tredje stycket 28 kap. 11 § tredje stycket eller intagen eller intagen i i undergå påföljd i annat att undergå påföljd i annat mål när domen får verkställas,mål när domen får verkställas, skall kriminalvårdsanstal- skall kriminalvårdsanstal- ten eller häktet där han är ten eller häktet där han är intagen intagen 1 Senaste lydelse 1991:1145. 2 Senaste lydelse befordra domen 1991:1145. till verkställighet. Om han befordra domen är intagen på en sådan enhet till verkställighet. Om han som avses i 5 § lagen är intagen på en sådan enhet (1991:1137) om rättspsykia- som avses i 5 § lagen trisk undersökning, är det i (1991:1137) om rättspsykia- stället verksamhetschefen trisk undersökning, är det i som skall göra det. stället chefsöverläkaren som skall göra det. Förvaras den som är häktad i målet ej i kriminalvårdsanstalt, skall han för verkställighet förpassas till sådan anstalt. Är den dömde häktad i annat mål när domen får verkställas och förvaras han ej i kriminalvårdsanstalt, får verkställigheten påbörjas där han förvaras. Denna lag träder i kraft . 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:12) om kontroll av berusningsmedel på sjukhus Härigenom föreskrivs att 3 och 4 §§ lagen (1985:12) om kontroll av berusningsmedel på sjukhus skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 ------------------------------------------------------- Chefsöverläkaren får ställa Verksamhetschefen får följande villkor för att ta ställa följande villkor för in någon på sjukhuset för vårdatt ta in någon på sjukhuset för missbruk av för vård för missbruk av beroendeframkallande beroendeframkallande medel, om det behövs för att medel, om det behövs för att hindra att patienten har hindra att patienten har tillgång till sådana medel tillgång till sådana medel eller föremål som anges i eller föremål som anges i 2 §. De villkor som avses är 2 §. De villkor som avses är krav på krav på 1. att patienten 1. att patienten underkastar sig underkastar sig kroppsvisitation eller kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning, ytlig kroppsbesiktning, 2. att patienten medger 2. att patienten medger undersökning av vad han undersökning av vad han innehar eller får sig innehar eller får sig tillsänt. Sådana berusningsmedel och föremål som anges i 2 § får omhändertas 1. om de påträffas hos en intagen, 2. om en intagen får dem sig tillsända, eller 3. om de påträffas utan att det finns någon känd ägare till dem. ------------------------------------------------------- Chefsöverläkaren skall låta Verksamhetschefen skall förstöra eller försälja den låta förstöra eller försälja omhändertagna egendomen den omhändertagna egendomen enligt bestämmelserna om enligt bestämmelserna om beslagtagen egendom i 2 § 1 beslagtagen egendom i 2 § 1 första stycket lagen första stycket lagen (1958:205) om förverkande (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker av alkoholhaltiga drycker m.m. m.m. Belopp som erhållits vid försäljningen skall tillfalla staten. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1990:605. 2 Senaste lydelse 1990:605. 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall Härigenom föreskrivs att 24 och 45 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 §1 Vården skall inledas på sjukhus, om förutsättningar för sjukhusvård är uppfyllda och det anses lämpligt med hänsyn till den planerade vården i övrigt. Om någon behöver sjukhusvård , skall han beredas tillfälle till sådan vård. ------------------------------------------------------- Chefsöverläkaren vid den Verksamhetschefen för den sjukhusenhet där sjukhusenhet där missbrukaren vårdas skall missbrukaren vårdas skall se till att socialnämnden se till att socialnämnden eller den som förestår vårdeneller den som förestår vården vid LVM-hemmet genast vid LVM-hemmet genast underrättas, om underrättas, om missbrukaren önskar lämna missbrukaren önskar lämna eller redan har lämnat eller redan har lämnat sjukhuset. får besluta att Verksamhetschefen får missbrukaren skall hindras besluta att missbrukaren att lämna sjukhuset under skall hindras att lämna den tid som behövs för att sjukhuset säkerställa att missbrukaren som behövs för att säkerställa kan föras över till ett att missbrukaren kan föras LVM-hem. över till ett LVM-hem. 45 §2 skall lämna biträde för att 1. på begäran av socialnämnden eller rätten föra en missbrukare till en beslutad läkarundersökning, 2. på begäran av socialnämnden föra den som skall beredas vård eller som är omhändertagen enligt denna lag till ett LVM-hem eller sjukhus, ------------------------------------------------------- 3. på begäran av 3. på begäran av chefsöverläkaren i fall som verksamhetschefen i fall avses i 24 § tredje stycket som avses i 24 § tredje föra den som skall beredas stycket föra den som skall vård eller som är beredas vård eller som är omhändertagen enligt denna omhändertagen lag till ett LVM-hem, samt enligt denna lag till ett LVM-hem, samt 4. på begäran av den som förestår vården vid ett LVM-hem efterforska, hämta eller förflytta någon som skall tas in i hemmet eller som vårdas där med stöd av denna lag. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1990:606. 2 Senaste lydelse 1994:96. 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:831) om transplantation m.m. Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1995:831) om transplantation m.m. skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § ------------------------------------------------------- Beslut om ingrepp enligt Beslut om ingrepp enligt denna lag fattas vid sådana denna lag fattas av den enheter läkare som är medicinskt som avses i 14 § hälso- och ansvarig för verksamheten sjukvårdslagen (1982:763) eller den läkare till av chefsöverläkaren eller vilken den medicinskt den till vilken ansvarige läkaren har chefsöverläkaren enligt uppdragit att besluta. andra stycket nämnda Sådant beslut får inte paragraf uppdragit att fattas av en läkare som besluta och vid andra ansvarar för vården av den enheter av den läkare som är person till vilken en medicinskt ansvarig för transplantation skall ske verksamheten. Sådant beslut eller som skall använda det får inte fattas av en läkare biologiska materialet för som ansvarar för vården av annat medicinskt ändamål. den person till vilken en Beslut om användning av transplantation skall ske fostervävnad från aborterat eller som skall använda det för transplantation biologiska materialet för eller annat medicinskt annat medicinskt ändamål. ändamål får inte fattas av en Beslut om användning av läkare som utför aborten fostervävnad från aborterat eller bestämmer tid och för transplantation metod för denna. eller annat medicinskt ändamål får inte fattas av en läkare som utför aborten eller bestämmer tid och metod för denna. Att vissa beslut enligt denna lag inte får fattas utan tillstånd föreskrivs i 8, 9 och 11 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att annan hälso- och sjukvårdspersonal än läkare får fullgöra uppgifter som läkare har enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Behovet av enhetliga tillsynsregler för privat och offentlig hälso- och sjukvård har uppmärksammats i olika utredningar och sammanhang . I betänkandet Tillsyn över hälso- och sjukvården (SOU 1991:63) föreslog Till- synsutredningen att tillsynsregeln i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) skulle utvidgas till att omfatta också enskilt bedriven öppen och sluten hälso- och sjukvård. Utredningen förutsatte att en grundlig översyn av stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem (vårdhemsstadgan) skulle genomföras och betraktade sina förslag som provisoriska i avvaktan på denna översyn. tillsattes en arbetsgrupp med uppdrag att göra en översyn av vårdhemsstadgan. Arbetsgruppen lämnade betänkandet Enskild vård och omsorg - offentlig tillsyn (Ds 1993:38). Arbetsgruppen föreslog att även öppen och sluten enskild hälso- och sjukvård skulle omfattas av HSL:s tillsynsregel. Enligt arbetsgruppens mening borde kraven på verksamhetens kvalitet samt på tillsyn och kontroll av säkerheten så långt som möjligt vara desamma för privat och offentlig vård. Att föreslå en enhetlig reglering av tillsynen över enskilt och offentligt bedriven hälso- och sjukvård låg emellertid utanför arbetsgrup- pens uppdrag. Arbetsgruppens betänkande har remissbehandlats och ligger i vissa delar till grund för de förslag som presenteras här. Frågor kring tillsyn över hälso- och sjukvården och de offentliga huvudmännens upphandling inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde har också uppmärksam- mats i samband med ingripande mot laboratorieföretaget lys. Händelsen föranledde en motion 1994/95:So29 (v) med begäran om att resurser borde avsättas för en snabb insats för ackreditering och kontroll av landets medicinska laboratorieverksamhet och att en utredning borde tillsättas med uppgift att upprätta särskilda regler för sådan upphandling inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde som berör människors liv och hälsa. I betänkandet 1994/95:SoU22 med anledning av motionen uttalade socialutskottet att det pågående beredningsarbetet i när det gäller tillsyn över hälso- och sjukvården inte borde föregripas. Utskottet utgick från att frågor om de offentliga huvudmännens upphandling, kontroll och uppföljning av verksamhet som lagts ut på entreprenad skulle komma att belysas i beredningsarbetet. Utskottet framhöll också nödvändigheten av att skyndsamt föreläggs förslag till en förbättrad lagstiftning med krav på god kvalitet och hög patientsäkerhet i vården samt en kraftfull tillsyn inom hela hälso- och sjukvården, såväl den offentligt som den privat bedrivna. I syfte att utreda hur fullgjort sin uppgift som tillsynsmyn- dighet har vidare revisorer informerat sig om förhållandena kring MedAnalys och ingripande. Revisorerna ansåg i sin rapport syn i praktiken - Informationsbesök med anledning av klagomål på laboratorieföretaget bl.a. att reglerna om tillsyn över hälso- och sjukvården måste samlas och på ett överskådligt sätt klargöra vilka gränser som skall finnas för tillsynsmöjligheter. Revisorerna har tidigare i en granskning om tillsyn - innebörd och tillämpning (1994/95:RR9) behandlat frågor som rör statliga insatser för tillsyn. Även har granskat upphandling och tillämpning av entreprenad- avtal i samband med MedAnalysärendet. En rapport avlämnades och granskningen avslutades med en konferens tillsammans med landstingen och företrädare för privata vårdgivare. Mot bakgrund av att det tidigare utredningsmaterialet, dvs. Tillsynsutred- ningen och Översynen av den enskilda vårdhemsstadgan, endast behandlat tillsyn av enskild vård beslöt chefen för att en arbetsgrupp inom departementet skulle ta fram underlag och lämna förslag till en samlad reglering av tillsynen över hälso- och sjukvården. Arbetsgruppens förslag presenterades i promemorian Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården (Ds 1995:35). En sammanställning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och dess lagförslag i bilaga 2. En sammanställning över remissinstansernas yttranden finns tillgänglig i (dnr S95/3229/S). har i en rapport gjort en uppföljning och utvärdering av chefsöverläkarreformen. Inom utarbetades, mot bakgrund av utvärdering, ett förslag till förändring av bestämmelsen om ledningsansvaret inom hälso- och sjukvården. Förslaget har delgetts berörda intressenter för synpunkter och en hearing anordnades . Förslaget och de synpunkter som framförts behandlas under avsnitt Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i propositionen i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Regeringen vidhåller dock att ledningen av hälso- och sjukvård skall vara organiserad så att den främjar kostnadseffektivitet. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitten 6.3.3 och 6.5.2 samt i författningskommentaren till de lagrum vilkas utformning Lagrådet lämnat synpunkter på. 4.1 Hälso- och sjukvårdsverksamhet Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) avses med hälso- och sjukvård åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Begreppet hälso- och sjukvård omfattar såväl de sjukdomsförebyggande åtgärderna som den egentliga sjukvården. Hälsovården avser att medicinskt förebygga sjuk- domar och skador. Den kan vara miljöinriktad och kommer då att innebära medverkan i samhällsplanering. Den kan också vara individinriktad och ta formen av exempelvis hälsokontroller, vaccination, hälsoupplysning samt mödra- och barnhälsovård. Sjukvården omfattar utredning och behandling av uppkomna sjukdomar och skador samt åtgärder med anledning av barnsbörd och kroppsfel, abort och sterilisering m.fl. Till hälso- och sjukvården hör också sjuktransporter samt att ta hand om avlidna. Begreppet hälso- och sjukvård är slutligen, enligt förarbetena till HSL (prop. 1981/82:97 s. ), begränsat till att omfatta sådana vårdbehov som bedöms kräva insatser av medicinskt utbildad personal eller sådan personal i samarbete med annan personal. Till hälso- och sjukvården räknas också tandvården. För tandvården finns särskilda bestämmelser i tandvårdslagen (1985:125). 4.2 Mål och krav på hälso- och sjukvården Samtliga vårdgivare skall bedriva sin hälso- och sjukvårdsverksamhet med beak- tande av de mål och krav som gäller för hälso- och sjukvården enligt HSL. I 2 § HSL anges att målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Med en god hälsa för hela be- folkningen avses inte bara varje enskild persons fysiska, psykiska och sociala välmående utan också hälsosituationen inom befolkningen som helhet. En vård på lika villkor för hela befolkningen innebär att alla vid behov skall kunna få del av hälso- och sjukvårdens tjänster, oavsett var de bor i landet och utan att individuella särförhållanden av t.ex. ekonomisk, social, språklig, religiös eller kulturell natur skall utgöra något hinder. Vårdgivaren skall vidare bedriva sin hälso- och sjukvårdsverksamhet så att den uppfyller kraven på en god vård. I 2 a § HSL anges också vad som menas med en god vård. Vården skall vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Detta innebär att hälso- och sjukvården skall hålla en god personell och materiell standard, dvs. bedrivas av en personal med adekvat utbildning och med behövlig teknisk utrustning i ändamålsenliga lokaler. Därutöver skall hälso- och sjukvården tillgodose patienternas behov av trygghet i vården och ges i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Vården skall vidare vara lätt tillgänglig och bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Med lätt tillgänglighet avses främst de geografiska förhållandena men också vårdmottagningarnas öppethållandetider, jourtjänstgöringen och förekomsten av väntetider inom hälso- och sjukvården. Att vården skall bygga på respekt för patientens själv- bestämmande och integritet innebär att den rätt till bibehållen värdighet och integritet som allmänt sett alltid måste anses tillkomma varje enskild människa givetvis också gäller när någon utnyttjar hälso- och sjukvårdens tjänster. Här betonas också att vården skall genomföras i en atmosfär av samförstånd och samverkan mellan vårdpersonalen och patienten. Patientens rätt till självbestämmande och integritet kan dock inte vara absolut utan måste av flera skäl vara begränsad. Avgöranden om t.ex. vårdens omfattning och innehåll måste ankomma på sjukvårdshuvudmannen och den som har det medicinska ansvaret för vården. Vården skall också främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjuk- vårdspersonalen. Härmed inkluderas också kontinuitetens betydelse i vården.