prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — RRV har granskat fördelning och uppföljning av utbetalade forskningsmedel vid (), (), (), (), (), Skogs- och jordbrukets forskningsråd () samt (). Syftet med granskningen har varit att bedöma forskningsrådens rutiner samt få en upp- fattning om hur vanligt det är att forskningsrådens ledamöter och suppleanter erhåller forskningsbidrag från de råd i vilka de medverkar. Samtliga forskningsråd utom FRN har erhållit revisionsrapport över iakttagna brister. Det område där flest svagheter har identifierats är uppföljning av forskningsprojekt. Även rutiner för hantering av jävsfrågor brister. Mot bakgrund av RRV:s iakttagelser samt de redogörelser myndigheterna har lämnat med anledning av granskningsresultaten har regeringen fattat beslut om att forskningsråden och i tillämpliga delar även skall ansvara för att en ekonomisk uppföljning, utifrån gemensamma grundprinciper, görs av de medel som betalas ut av forskningsråden till universitet och högskolor samt inkomma till regeringen med en redogörelse för grundprinciperna. Uppföljning skall göras av samtliga avslutade projekt samt av ett urval av de pågående projekten. RRV skall följa upp vidtagna åtgärder. Samtliga forskningsråd har redovisat att de har infört jävsregler. Regeringen har givit RRV i uppdrag att verifiera de åtgärder som forskningsråden vidtagit. När det gäller verksamhetsområde har RRV vid granskning av Statens jordbruksverks (SJV) verksamhet påtalat allvarliga brister inom områdena organisation, intern kontroll och ADB-system. Regeringen är medveten om att de arbetsuppgifter SJV blev ålagda i samband med inträdet i EU utfördes under hård tidspress och med knappa resurser. Regeringen anser dock att bristerna är av den karaktären att de måste åtgärdas skyndsamt. Detta inskärps av de krav som ställs på såsom utbetalningsställe för jordbruks- fonden. Enligt förordning (EG) nr 1663/95 måste ett utbetalningsställe vara ackrediterat för att få hantera betalningar till och från och för att ackreditering skall beviljas måste verket uppfylla ett antal krav som ställs på redovisnings- och förvaltningsrutinerna. Mot bakgrund av RRV:s iakttagelser beviljade regeringen SJV endast tillfällig ackreditering samt gav SJV i uppdrag att åtgärda bristerna respektive . Vidare har regeringen uppdragit åt RRV att verifiera i vad mån de åtgärder SJV vidtagit överensstämmer med de villkor som gäller för ackreditering. Inom verksamhetsområde konstaterar RRV i likhet med föregående år brister i resultatredovisningen, den interna styrningen och uppföljningen. RRV har lämnat rapport till styrelserna för sex myndigheter för brister inom nämnda områden. För att komma tillrätta med bristerna har departementet anordnat särskilda seminarier om årsredovisningarna. Seminarierna ingår i den kontinuerliga dialogen mellan departementet och myndigheterna. Vidare har samtal förts med varje myndighet om årsredovisningens utformning. Några stiftelser m.fl. organ inom departementets område har lämnat resultatredovisningar. Då institutionerna inte har haft tillgång till de utbildningar som anordnats av RRV för myndigheterna är årsredovisningarna något bristfälliga och bör förbättras. Av denna anledning har departementet anordnat ett särskilt seminarium för dessa institutioner och det finns även planer på att anordna särskilda utbildningar för dem. Regeringen anser att rapporteringen av resultat inom verksamhetsområde bör utvecklas ytterligare. I flera fall föreligger problem med att beskriva och mäta verksamheten i kvantitativa termer samt att redovisa effekter av utförd verksamhet. Regeringen poängterar vikten av att det påbörjade arbetet med resultatstyrning fortsätter och vidareutvecklas. En viktig del i detta arbete är att ta fram uppföljningsbara och tydliga verksamhetsmål. Ett exempel på sådant utvecklingsarbete är samarbetet mellan , och i syfte att vidareutveckla verksamhetsmålen års regleringsbrev. Åtgärder med anledning av revisionsberättelser med invändning Invändningar med anledning av att resultatredovisning saknas eller är bristfällig För /94 lämnade RRV totalt nio skäl för invändningen i revisionsberättelsen avseende Försvarsmakten. Försvarsmakten har genomfört ett åtgärdsprogram, vilket har medfört högre informationskvalitet i årsredovisningen för /95. Antalet skäl för invändningen har därmed minskat väsentligt. RRV har lämnat invändning i revisionsberättelsen mot den av Försvarsmakten inlämnade resultatredovisningen med hänvisning till att den inte uppfyller väsentliga krav enligt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. Den avgörande anledningen till detta är att den ekonomiska redovisningen inte ger en rättvisande bild av programmens kostnader, bl.a. genom att utgifter för krigsmateriel inte periodiserats genom årliga avskrivningar. Vidare anger RRV att det av redovisningen inte framgår hur använda medel bidragit till förbandens uppnådda krigsduglighetsvärde. RRV bedömer att det krävs ett utvecklingsarbete innan en rättvi- sande bild kan redovisas av ett krigsförbands verkliga kostnader. Ett sådant utvecklingsarbete pågår inom Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. I detta arbete ingår bl.a. att invärdera befintlig krigsmateriel och periodisera utgifterna för all krigsmateriel samt att åstadkomma en tydligare koppling mellan resurser, prestationer och uppsatta mål. Resultatet av genomfört utvecklingsarbete kommer att redovisas i nästkommande årsredovisning. RRV har även lämnat invändning mot (FortV) årsredovisning när det gäller resultatredovisningen, som enligt RRV inte uppfyller de krav som ställs. Bl.a. saknas redovisning av väsentliga slutprestationer, volymer, totala intäkter och kostnader samt hur dessa utvecklats över tiden. Regeringen har i regleringsbrevet för /96 godkänt inriktningen i ett av FortV inlämnat förslag till mätmetoder och resultatmått. I den första delårsrapporten för /96 har FortV tagit ett första steg mot att redovisa verksamheten enligt denna struktur. Under återstoden av budgetåret kommer ambitionsnivån att höjas i takt med informationssystemets utveckling. Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna torde medföra betydande förbättringar inom området. Regeringen avser dock att noggrant följa utveckligen och efterhand ytterligare precisera sina krav i detta avseende om erfarenheterna visar på ett sådant behov. RRV har i sin revisionsberättelse avseende Arbetslivsfonden bedömt att resultatredovisningen inte uppfyller väsentliga krav och därför inte ger en rättvisande bild av verksamheten under /95. Förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning kom i vissa delar formellt att gälla för Arbetslivsfonden först genom ett särskilt regeringsbeslut . Eftersom Arbetslivsfondens verksamhet - liksom dess administration - upphörde (prop. 1992/93:100. bil. 11, bet. 1992/93:AU12, rskr. 1992/93:203) blev möjligheterna för fonden att fullt ut efterkomma kraven i det särskilda regeringsbeslutet begränsade. Regeringen har genom beslut uppdragit åt att, mot bakgrund av genomförda uppföljningar och utvärderingar m.m. avseende Arbetslivsfondens verksamhet, analysera och sammanfatta de resultat och effekter som fondens insatser har givit upphov till. Uppdraget skall slutredovisas senast /97. Regeringen avser att därefter återkomma till i denna fråga. Regeringen kommer vidare att tillvarata erfarenheterna från Arbetslivsfondens system med s.k. kunskapscheckar vad beträffar kontrollen av utbetalningar från Europeiska socialfonden. Invändningar med anledning av allvarliga brister i förvaltning eller redovisning RRV har lämnat invändning i revisionsberättelsen över årsredovisning avseende 1994. Enligt RRV finns brister avseende den interna kontrollen samt efterlevnaden av gällande regelverk. Enligt verkets mening finns dessutom behov av ytterligare affärsjuridisk kompetens. RRV har även påtalat risker för att statens ekonomiska intressen inte tillgodosetts på ett tillfredsställande sätt samt att upphandling skett utan konkurrens. har till regeringen redovisat vilka åtgärder som vidtagits med anledning av RRV:s kritik. Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna är relevanta. Regeringen avser emellertid att följa upp att vidtagna åtgärder har haft avsedd effekt, bl.a. inom ramen för den löpande mål- och resultatdialogen med myndigheten. Såvitt avser årsredovisning för har RRV avgivit en revisionsberättelse utan invändning. () fick invändning i revisionsberättelsen avseende ledningens förvaltning. RRV konstaterade brister i beredning av beslut, huvudsakligen rörande dokumentation av beslutsunderlag. har informerat regeringen och RRV om de åtgärder verket har vidtagit eller ämnar vidta för att skapa en ändamålsenlig struktur för beredning, kontroll och uppföljning av beslut. Ett led i detta arbete är den internrevisionsfunktion som har inrättats vid . Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits och de som planeras torde medföra att förhållandena avsevärt förbättras. Regeringen avser dock att följa upp att effekterna av vidtagna åtgärder samt det fortsatta förbättringsarbetet på medför att såväl kontrollstrukturen som dess tillämpning anpassas till de krav som kan ställas på verksamheten. En dialog med har därför inletts. RRV har lämnat invändning mot att (FortV) inte har finansierat investeringar i anläggningstillgångar uppgående till med lån i . FortV har därigenom inte uppfyllt kraven i kapitalförsörjningsförordningen (1992:406). FortV har i en skrivelse framfört att de ansett att de är undantagna från kapitalförsörjningsförordningen i detta avseende och hemställt om regeringens ställ-ningstagande. Av regleringsbrev för budgetåren 1994/95 och 1995/96 framgår dock att FortV inte har varit undantaget från skyldigheten att finansiera sina investeringar i anläggningstillgångar genom att uppta lån i . Efter avslutat budgetår har FortV upptagit lån för vissa av de ovan nämnda investeringarna. Regeringen förutsätter att FortV fortsättningsvis kommer att uppfylla kapitalförsörjningens krav avseende lånefinansiering av anläggningstillgångar. För har RRV lämnat invändning med anledning av brister i den ekonomiadministrativa styrningen och kontrollen, vilka väsentligen påverkat tillförlitligheten i underlaget till årsredovisningen. RRV har p.g.a. dessa brister inte kunnat bedöma om årsredovisningen i allt väsentligt varit rättvisande. har i en skrivelse givit RRV rätt i dess kritik samt anmält att institutet har vidtagit åtgärder för att förändra rutiner och anvisningar m.m. Mot bakgrund av att institutet arbetar för att komma tillrätta med bristerna har regeringen givit RRV i uppdrag att under /96 göra fördjupade granskningar av , vilka skall avrapporteras till regeringen . Regeringen avser att på grundval av de fortsatta granskningarna ta ställning till om institutets problem kan lösas inom myndigheten eller om det behövs extern medverkan. Beträffande /har RRV avgivit revisionsberättelse med invändning p.g.a. att högskolestyrelsen beslutat om arvode till rektor för ett särskilt uppdrag avseende högskolans FoU-verksamhet. Det extra arvodet motiverades av att uppdraget skulle medföra merarbete för rektor. Det är emellertid endast regeringen som kan besluta om ersättning till rektor vid en högskola. Regeringen har påtalat för högskolan att styrelsen inte haft behörighet att besluta om ersättningen. Eventuella framtida överträdelser av detta slag kommer att medföra att regeringen tar upp bl.a. frågan om återbetalning av felaktigt utbetalad ersättning. Sameskolstyrelsen har erhållit revisionsberättelse med invändning beroende på att årsredovisningen saknat anslagsredovisning. Sameskolstyrelsen har i en skrivelse med anledning av RRV:s granskning redogjort för att de interna rutinerna skall förbättras och att årsredovisningen skall vara komplett och korrekt när den inlämnas . Sameskolstyrelsen har på regeringens uppdrag kompletterat årsredovisningen i vissa avseenden. Kammarkollegiet har erhållit revisionsberättelse med invändning. För invändningen finns två skäl dels att avräkning mot statsbudgeten har gjorts i strid mot gällande regelverk varför anslagsredovisning samt resultat- och balansräkning inte är rättvisande, dels att den interna kontrollen har väsentliga brister. Kammarkollegiet inrättade en central controllerfunktion och myndigheten fortsätter i övrigt att stärka ekonomifunktionen genom ett ökat ADB- stöd. Regeringen bedömer att dessa åtgärder är tillfredsställande. Regeringen avser dock att, bl.a. inom ramen för den löpande mål- och resultatdialogen, närmare följa resultatet av de ekonomiadministrativa insatserna. i har erhållit revisionsberättelse med invändning. Datorer, annan utrustning och förbättringsutgifter på annans fastighet till ett sammanlagt värde av har inte klas- sificerats och bokförts som anläggningstillgång. Detta står i strid med bokföringsförordningen (1979:1212). Som en konsekvens av förfarandet har aktuella investeringar i anläggningstillgångar inte finansierats via lån i , vilket strider mot kapitalförsörjningsförordningen (1992:406). har med anledning av invändningen i revisionsberättelsen aktiverat dessa tillgångar, varefter lån upptagits i . har i särskild skrivelse inför länsstyrelsernas arbete med anslagsframställningarna för lyft fram skyldigheten att följa kapitalförsörjningsförordningen. Regeringen förutsätter att i även fortsättningsvis följer såväl kapitalförsörjningsför- ordningen som bokföringsförordningen. - har erhållit revisionsberättelse med invändning med hänvisning till att årsredovisningen inte motsvarar de krav som ställs. RRV anser att hela ekonomifunktionen bör ses över då årsredovisningen har stora brister. Museet har påbörjat en omorganisation och arbetar med att förbättra de administrativa rutinerna. Samråd sker mellan och museet i syfte att snabbt få en lösning på problemen. Beträffande har RRV avgivit en revisionsberättelse med invändning med anledning av att myndighetens styrelse inte fattat beslut om årsredovisningen. har därefter fattat beslut om att fastställa årsredovisningen. Regeringen förutsätter att förfarandet inte kommer att upprepas. av nutida svensk konst i utlandet har erhållit revisionsberättelse med invändning eftersom årsredovisningen lämnades in . Regeringen utgår från att fastställda tidpunkter respekteras framgent då för sent inlämnade årsredovisningar negativt påverkar förutsätt-ningarna för regeringen att på ett tillfredsställande sätt bedöma och avrapportera verksamheten till . Invändning avseende hantering av anslag i strid med eller regeringens beslut RRV har lämnat invändning i revisionsberättelsen över () årsredovisning med anledning av ett anslagsöverskridande och ett överskridande av en anslagspost. Dels har anslagsposten 1 under reservationsanslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder överskridits med , dels har reservationsanslaget B 5. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade utnyttjats utöver tilldelade medel med . Överskridandet under anslaget A 2. härrör från anslagspost 1 som överutnyttjats med . Överskridandet skulle dessutom, såvitt RRV kan bedöma, ha blivit sam-manlagt större om periodiceringen av utgifter och anslagsavräkning varit riktig. RRV anser att överskridandena och felperiodiceringarna visar på brister i AMV:s interna styrning och uppföljning. RRV menar vidare att anslagen bör förses med någon form av bemyndiganderamar. Regeringen ser mycket allvarligt på det inträffade och delar RRV:s bedömning att det finns brister i AMV:s interna styrning och uppföljning. Regeringen anser att den flexibilitet mellan budgetår som RRV efterlyser kan tillgodoses genom förändringar i anslagsstrukturen. har i samband med proposition 1995/96:61 Anställning med lönebidrag (bet. 1995/96:AU4, rskr. 1995/96:61) fattat beslut om att överskridandet på anslaget B 5 skall finansieras med de medel som tilldelats under innevarande budgetår på anslaget. Överskridandet på anslagsposten 1 under anslaget A 2 avräknas de tilldelade medlen på anslagsposten för innevarande budgetår. För att under innevarande budgetår undvika överskridanden har regeringen i regleringsbrevet för AMV angivit att () skall redovisa medelsförbrukningen fördelad på olika åtgärder/ändamål samt en prognos över hur mycket som beräknas utbetalas från anslagen fram till , samt till slutet av budgetåret. AMS skall också redovisa medel under anslagen som intecknats genom beslut men ännu ej utbetalats. Vad gäller anslaget B 4 innevarande budgetår, vilket motsvarar anslaget B 5 /95, sker en ytterligare bevakning av utgiftsutveckligen i och med den återrapportering krävt i samband med tilldelningen av extra medel för lönebidragen (bet. 1995/96:AU4, rskr. 1995/96:61). Som ett led i förstärkningen av den löpande uppföljningen av verksamheten under innevarande budgetår har regeringen beslutat att myndigheter som omfattas av förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning skall upprätta delårsrapport per och per . () har ålagts att granska dessa delårsrapporter samt avge revisorsintyg avseende genomförd granskning. RRV har granskat delårsrapporterna per och därvid funnit brister som utmynnat i revisorsintyg med invändning i ett tjugotal fall. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen 1996, då även delårsrapporterna per har inkommit till regeringen, återkomma till i de fall det bedöms nödvändigt att särskilt kommentera revisionens iakttagelser. Då lämnas också en redogörelse för de åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av de iakttagelser som gjorts vid granskningen av delårsrapporterna. 5.1.3 Jämförelse mellan statsbudget och utfall /95 Statsbudgetens utfall för /95 redovisades (RRV 1995:11). På några poster skilde sig utfallet från den prognos som regeringen publicerade i kompletteringspropositionen . Tabell 5.4 Statsbudgetens inkomster och utgifter / Inkomster 368,2 427,0 423,2 Utgifter exkl. statsskuldsräntor442,8462,6 456,2 Statsskuldsräntor 76,0 125,3 123,2 -150,6 -160,9 -156,2 Från statsbudgeten som beslutades till kompletteringspropositionen ökade de beräknade inkomsterna med ca , . Denna ökning beror till stor del på ökade företagsskatter, bl.a. fick nya regler för aktiebeskattning större effekter än väntat på skatteinkomsterna. Även för fysiska personer underskattades effekten av de höjda aktieskatterna. En annan bidragande orsak till de ökade inkomsterna är försäljningen av aktier i , som gav en budgetförstärkning på . Utgifterna ökade , dvs. Ökningen beror huvudsakligen på att ränteutgifterna avseende statsskulden i statsbudgeten underskattades med , vilket förklaras av att marknadsräntorna legat på en högre nivå än förväntat. I övrigt förklaras av utgiftsökningen av medlemskapet i EU. Det slutliga utfallet visar att både inkomsterna och utgifterna överskattades något i kompletteringspropositionen. Statens inkomster /95 blev lägre än vad som prognosticerades i kompletteringspropositionen. Statens utgifter blev lägre än vad som prognosticerats, varav statsskuldsräntorna svarade för . Statsbudgetens utveckling mellan /95 och 1995/96 (12 månader) /96 sträcker sig, som ett resultat av övergången till kalenderbudgetår, . För att kunna göra en meningsfull jämförelse med utfallet föregående budgetår har beräkningar gjorts även för budget-årets tolv första månader. Beräkningen /96 nedan bygger på uppgifter som inkommit från departementen . Tabell 5.5 Statsbudgetens inkomster och utgifter /95 och 1995/96 12 månader, miljarder kronor 1994/95 1995/96 (12 mån) Utfall Kvartalsuppföljning Inkomster 423,2 547,51 Utgifter exkl. statsskulds- räntor 456,2 565,1 Statsskuldsräntor 123,2 107,3 -156,2-124,9 1 Inkomstberäkningen bygger på underlag från Inkomsterna har ökat mellan åren med . Största delen, ca , hänför sig till lagstadgade socialavgifter och beror till stor del på att sjukförsäkringsavgiften, arbetsmarknadsavgiften, arbetarskyddsavgiften och lönegarantiavgiften bruttoredovisas fr.o.m samt att sjukförsäkringsavgiften höjdes med en procentenhet (för närmare beskrivning se prop. 1994/95:100, bil. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor har ökat mellan åren med . Liksom på inkomstsidan beror det till stor del på tekniska faktorer. Bruttoredovisningen av ovan nämnda trygghetssystem beräknas på utgiftssidan ge en ökning med ca . Arbetslöshetsersättningen finansierades tidigare från Arbetsmarknadsfonden som redovisas vid sidan av statsbudgeten. redovisas ersättningen över anslag på statsbudgeten, vilket ger en utgiftsökning med ca /96 (). Till viss del motverkas utgiftsökningen av inkomster från arbetsmark- nadsavgiften. Eftersom Arbetsmarknadsfonden uppvisar ett negativt finansiellt sparande leder dock omläggningen till en försämring av budgetsaldot. Statsskuldsräntorna har minskat med mellan åren. Framför allt förklaras det av den förstärkning av kronan som skett /96, vilket medfört att valutaförlusterna blivit lägre. Dessutom leder fallande marknadsräntor till något lägre utgifter för statsskuldsräntorna. Regeringen redovisar i denna proposition en sammanställning av s.k. skatteavvikelser. Denna redovisning av skatteavvikelser skall ses mot bakgrund av uttalanden (1990/91:FiU30, rskr. 1990/91:386). Den fullständiga redovisningen av skatteavvikelser återfinns i bilaga 3. Samhällets stöd till hushåll och individer och andra grupper redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Kostnaderna för dessa stöd är inte alltid direkt jämförbara eftersom vissa stöd är skattepliktiga medan andra är undantagna från skatteplikt. I det nya systemet med ramar för olika utgiftsområden är det angeläget att dessa brister i redovisningen undanröjs för att underlätta prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vid sidan av de stöd som redovisas på statsbudgetens utgiftssida finns också stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen, vilka inte har redovisats samlat. Exempel på sådana stöd är det särskilda grundavdraget för pensionärer, avdrag för kostnader för resor till och från arbetet, nedsatta socialavgifter för arbetsgivare i vissa kommuner och den lägre skattesatsen vad gäller mervärdesskatt för livsmedel. Goda skäl finns för dessa särregler, men det är önskvärt att effekterna av dem redovisas så att en jämförelse mellan olika stödformer blir möjlig. Ett stöd, som redovisas på budgetens utgiftssida i form av ett anslag är föremål för beslut inför varje budgetår. Ett indirekt stöd via en skatteavvikelse prövas däremot inte automatiskt i den årliga budgetprocessen. Det indirekta stöd som ges via skatteavvikelsen följs därför inte upp. Som ett underlag för överväganden och för den offentliga diskussionen kring statens finanser är det angeläget att även stöd i form av skatteavvikelser redovisas. Därigenom ges en möjlighet till en kontinuerlig prövning av samma slag som görs av utgifterna på statsbudgeten. För att identifiera en särregel eller en s.k. skatteavvikelse måste det existerande regelsystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. I den norm som tillämpas i redovisningen av skatteavvikelser gäller bland annat enhetliga avdrags- och skatteregler samt generell skatteplikt för inkomster. Enhetliga skatteregler innebär att det särskilda grundavdraget för pensionärer räknas om till en skattepliktig pension, så att nettot efter skatt beräknat med vanligt grundavdrag blir detsamma som enligt gällande regler. Det tillkommande beloppet visar hur mycket pensionerna skulle behöva öka i frånvaro av det särskilda grundavdraget och vid oförändrade nettobetalningar till pensionärskollektivet. En sådan redovisning ger en mer korrekt redovisning av vad olika stödformer kostar. Det bör i detta sammanhang understrykas att redovisningen av skatteav- vikelser enbart syftar till att åstadkomma en rättvisande jämförelse av olika stöd. Avvikelserna redovisas både netto och brutto. I den statliga budgetberedningen är nettokostnaden vanligen av störst intresse, men detta skulle kräva en redovisning av statsbudgetens utgifter i nettotermer.