prop · GJ03224 · 1996-01-01 00:00:00 — 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik Härigenom föreskrivs att i 10 § lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik1 orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 10 § 1993:470. 2.14 Förslag till lag om ändring i tullregisterlagen (1990:137) Härigenom föreskrivs att i 3 § tullregisterlagen (1990:137)1 orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 3 § 1994:1557. 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Härigenom föreskrivs att i 4, 6-9 och 11 §§ lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m.1 orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 4 §1993:464 8 §1993:1708 6 §1993:464 9 §1993:464 7 §1993:464 11 §1993:464. 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1990:912) om nedsättning av social- avgifter1 orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 1 § 1995:894. 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Härigenom föreskrivs att i 10 och 23 §§ lagen (1991:591) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta artister m.fl.1 samt i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:466) om ändring i nämnda lag orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 10 §1993:466 23 §1994:1883. 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:492) om ändring i lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:492) om ändring i lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:468) om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:468) om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:471) om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:471) om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt Härigenom föreskrivs att i 1, 3 och 7 §§ lagen (1994:40) om tillfällig kom- pensation för viss energiskatt orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.22 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 1 a och 2 §§, 19 kap. 1 och 6 §§ och 20 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 samt i övergångsbestämmelserna till lagen orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 12 kap. 1 a §1994:1798 12 kap. 2 §1995:1286 20 kap. 1 §1995:1286. 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1994:1565) om beskattning av privat- införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att i 11 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning tillkallades den parlamentariska kommittén Regionberedningen (C 1992:06) för att utforma förslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regional nivå (dir. 1992:86). Beredningen presenterade delbetänkandet och - regioner i förändring (SOU 1993:97). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren har publicerats (Ds 1994:110). lämnade Regionberedningen sitt slutbetänkande Regional framtid (SOU 1995:27). Betänkandet har remissbehandlats. tillkallades en särskild utredare (1995:13) med uppdrag att utreda frågan om en gemensam allmän försäkringskassa för (dir. 1995:156). Regeringen redovisade sina överväganden i fråga om länsindel- ningen i och till (prop. 1995/96:38). Regeringen föreslog att och skall läggas samman till län. Vidare uttalade regeringen att borde vara residens- stad i län. Ett beslut i frågan kunde enligt regeringens mening dock fattas först sedan det klarlagts vilken fördelning offentlig förvaltning kan komma att få i regionen. I propositionen föreslogs också att benämningen skall ändras till . En särskild utredare (1996:01) tillkallades med uppgift att efter samråd med företrädare för kommuner, landsting och länsstyrelser i och samt andra berörda parter utarbeta ett underlag till regeringen om lokaliseringen av den förvaltning som bedrivs av den nya , det kommande Skånelandstinget, och andra regionala offentliga organ (dir. 1996:10). har härefter godkänt regeringens förslag om bildandet av län och namnändringen till (bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206). Utredaren har redovisat sitt uppdrag. Rapporten finns tillgänglig i (dnr C96/643). I denna proposition behandlar regeringen vissa följdfrågor med anledning av bildandet av län och namnändringen till . Vi tar också upp den fortsatta behandlingen av frågor om den regionala ansvarsfördelningen. 4 Residensstad i län -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: skall vara residensstad i län. Regionberedningens förslag: bör vara residensstad i län. Remissinstanserna: En redovisning av remissinstansernas synpunkter finns i prop. 1995/96:38 (s. 15 ff.). Sammanfattningsvis ansluter sig flertalet remissinstanser i till uppfattningen att valet av residensstad och huvudort för den statliga länsförvaltningen i första hand är en statlig angelägenhet. är en vanlig synpunkt att decentraliserade lösningar bör prövas. respektive som residensstad förespråkas i ett antal yttranden. De åsikter beträffande Regionberedningens betänkande som har framförts sedan den nämnda propositionen beslutades innebär ingen nämnvärd för- ändring av den samlade synen på frågan om vilken ort som skall vara residensstad i län. Utredaren: Det finns nu enighet i om att bör vara residensstad i det nya länet. Verksamhet förläggs också till . Beträffande verksamhet som utövas eller tänks kunna utövas av självstyr- elseorgan i , framgår av utredarens rapport att man i regionen har enats om fördelningen av sådan verksamhet. Det kommande Skånelandstinget skall ha sitt säte i . Den mycket omfattande sjukvårdsverksamheten decentraliseras till olika orter i länet. - säte för - kommer att ha kvar betydande resurser också när det gäller sjukvårdsförvaltning. får enligt rapporten som huvudort. Olika verk- samhetsgrenar fördelas inom regionen. I rapporten sägs att bör bli huvudort för kollektivtrafiken, för forskning och utveckling och turism, för miljöfrågor och Lands- krona för frågor som rör kulturen med undantag för Musik i som skall finnas kvar i . EU-samordning och omvärldsbevakning bör lokaliseras till . Detsamma gäller uppgifter på näringspolitikens område. bör dock liksom nu finnas i och samt fortsättningsvis även i . Det gemensamma län bör enligt rapporten lokaliseras till Klippan; viss verksamhet bör dock bedrivas i . Också beträffande verksamhet som bedrivs inom ramen för statlig regional förvaltning vid sidan av redovisas överväganden som syftar till att uppnå en god balans i län. När det gäller länsrätten sägs att verksamhet tills vidare blir kvar både i och och att den framtida organisationen skall utredas. De båda skattemyndigheterna blir kvar under en övergångstid. blir huvudort för en kommande regionkronofogdemyn- dighet som omfattar och län. i län förläggs till som det sker en decentralisering av uppgifter till arbetsförmedlingskontoren i länet. När det gäller lantmäteriet kommer verksamhet att bedrivas i såväl som . kommer även fort- sättningsvis att vara huvudort för . Den nya försäkrings- kassan för län lokaliseras till . Verksamheten blir dock mer decentraliserad än . Skälen för regeringens förslag: Som regeringen har framhållit i prop. 1995/96:38 är det en utgångspunkt vid valet av residensstad att verksamhet kommer att ut- övas såväl i som i , oavsett vilken av dessa orter som är residensstad i län. Strävandena att uppnå inomregional balans bör enligt vår mening tillgodoses bl.a. genom lokalisering av delar av övrig regional offentlig förvaltning till andra orter än residensstaden. I har funnits och finns en uttalad vilja att i samförstånd utarbeta en gemensam strategi när det gäller lokaliseringen av offentlig förvaltning i det nya länet, varvid valet av residensstad utgör en viktig komponent. Mot denna bakgrund tillkallade regeringen en särskild utredare för att efter samråd med företrädare för regionen och andra berörda parter utarbeta ett underlag till regeringen om lokaliseringen av regional offentlig förvaltning i län. Detta uppdrag är nu fullgjort. Den av utredaren redovisade fördelningen av offentlig verksamhet i utgör enligt regeringens mening en god grund när det nya länet byggs upp. Därmed skapas realistiska förutsättningar att uppnå ett av de framträdande målen med länsreformen i , nämligen att minska den regionala röra som den nuvarande administrativa uppdelningen av regionen med skilda huvudmän medför. ges det möjligheter att tillgodose ett påtagligt behov av inomregional balans. 1995/96:38 uttalade regeringen att borde vara residensstad i län, men att resultatet av utredarens uppdrag skulle redovisas innan ett konkret förslag i frågan förelades . Denna redovisning föreligger . Vad som därvid har framkommit visar enligt vår mening att det, med som re- sidensstad, går att uppnå en rimlig geografisk fördelning av regional offentlig förvaltning i det nya länet. Denna uppfattning delas också av företrädare för regionen. Vi står därför fast vid uppfattningen att bör vara residensstad i län och föreslår nu att godkänna det valet. Detta innebär också att landshövdingens bostad i avvecklas. 5 Offentliga organs verksamhetsområden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En förändrad länsindelning bör också komma| | till uttryck i en motsvarande justering av verksamhetsområdena | | för offentliga organ med länet som indelningsgrund. Beträffande | | skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna går det dock | | inte nu att ta ställning till frågan om den regionala indelning-| | en. Regionberedningens bedömning överensstämmer i princip med regeringens. Remissinstanserna har inte närmare kommenterat denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Länsindelningen är styrande för en stor del av den offentliga regionala förvaltningen vid sidan av länsstyrelserna. Sammanläggningen av och till län föranleder således att frågan om motsvarande förändring för berörda organ tas upp. När det gäller bl.a. länsrätterna, fastighetsdomstolarna och skattemyndig- heterna regleras den regionala indelningen i lag. I flertalet fall är den re- gionala offentliga verksamhetens koppling till länsindelningen dock förord- ningsreglerad, t.ex. såvitt avser kronofogdemyndigheterna och lantmäterimyndig- heterna. Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att en förändrad länsin- delning också kommer till uttryck i en motsvarande justering av verksamhets- områdena för offentliga organ i regionen med länet som indelningsgrund. I är det bl.a. just den tydliga önskan att minska antalet aktörer på den regionala arenan som har varit målet med att lägga samman de båda nuvarande länen. Det finns då som regel ingen anledning att begränsa dessa effektiviseringsåtgärder till enbart länsstyrelseorganisationen eller självstyrelsesidan. Några författningsändringar för att åstadkomma önskade sammanläggningar som sådana behövs inte. Däremot blir ett antal justeringar i förordningar nödvändiga. Vad som har sagts innebär dock inte att all verksamhet som en myndighet bedriver på regional nivå måste utövas på en och samma ort i län. Genom en sådan inriktning erbjuds rimliga möjligheter till decentraliserade lösningar som de nackdelar från samordnings- och rationaliseringssynpunkt som ett bibehållande av två regionala myndigheter i ett och samma län medför kan undvikas. Målet att uppnå en godtagbar balans i län av offentlig regional förvaltning har av naturliga skäl varit grundat på önskemålet att motverka de nackdelar från arbetsmarknadssynpunkt som en förlust av arbetstillfällen skulle medföra och att i utjämnande syfte tillföra delar av regionen arbetstillfällen. Det är således behovet av spridning av verksamhet snarare än strävan att bevara organisatoriska strukturer som har varit avgörande. Det är också dessa övergrip- ande strävanden som har varit ett av de framträdande inslagen i de diskussioner som har förts i och som har redovisats av utredaren. pågår en översyn av den organisatoriska strukturen inom dom- stolsväsendet (dir. 1995:102). Enligt direktiven skall utredningen - domstolskommitté (Ju 1995:05) - i en första etapp lämna förslag till en ny organisation för domstolsväsendet som helhet. En av de övergripande utgångspunkterna är att samverkan mellan olika slag av domstolar på samma nivå, t.ex. mellan tingsrätter och länsrätter, skall utvecklas betydligt. Med tanke på kommitténs uppdrag är den lösning som väljs med avseende på länsrätterna i och den mest flexibla. Lösningen innebär att det endast kommer att finnas en länsrätt i län, men att verksamheten även i fortsättningen kommer att bedrivas i såväl som . Detta innebär att det finns möjlighet att på , sedan kommittén har redovisat sitt uppdrag, välja en annan lösning. Vad beträffar den regionala verksamheten på skattemyndigheternas och kronofog- demyndigheternas område gör sig särskilda omständigheter gällande. Riksskatte- verket har i sin fördjupade anslagsframställning för bl.a. föreslagit att de nuvarande 24 kronofogdemyndigheterna skall läggas samman till åtta regionmyndigheter . Frågan om den framtida indelningen bereds i . I fråga om skatteförvaltningens or- ganisation läggs inte fram något förslag i anslagsframställningen. Det sägs i stället att avser att utreda frågan vidare. Mot bakgrund av vad som har sagts anser regeringen att det inte går att i detta sammanhang ta ställning till den delfråga beträffande den framtida regionindelningen för skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna som följer av bildandet av län. , som har ett bolag för hela , är inget offentligrättsligt organ. Den verksamhetsmässiga strukturen på detta område är således en angelägenhet för ALMI:s ägare, dvs. staten som huvudägare genom moderbolaget samt landstingen. De allmänna försäkringskassornas verksamhetsområden styrs av landstings- indelningen. I finns det , efter en sammanläggning av de tidigare två kassorna i , därför två försäkringskassor. Inriktningen är att dessa skall läggas samman (bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343, dir. 1995:156). Eftersom de nuvarande två landstingen i kommer att finnas kvar till utgången av , saknas det behov av lagstiftningsåtgärder för de båda försäkringskassornas bestånd . 6.1 Bildandet av läns landsting -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: För regleringen av den landstingskommunala | | beslutanderätten i samband med bildandet av läns landsting| | införs en särskild lag om sammanläggningsdelegerade. Regionberedningens förslag: Beredningen har föreslagit att lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting och lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade skall anpassas till indelningsändringar som innebär sammanläggning av landsting. Remissinstanserna har inte närmare kommenterat denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) omfattar varje landsting ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet. Om två eller flera län läggs samman skall en sammanläggning därför ske också av motsvarande landsting. Således skall som en följd av bildandet av län och läggas samman till ett landsting. Med hänsyn till de allmänna valen måste emellertid landstingen bestå till utgången av . läns landsting bör bildas . kommun står utanför landstingsindelningen. och samt kommun har i en gemensam framställning till regeringen anhållit om att få gå samman till läns landsting . 4 av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen) är det regeringen som bestämmer dagen för kommunens inträde i och meddelar de övriga föreskrifter som behövs. Regeringen avser att besluta i ärendet. Bestämmelser om förfarandet vid ändringar i landstingsindelningen finns i indelningslagen. Den lagen är emellertid - som också Regionberedningen har kon- staterat - inte anpassad till sådana större indelningsförändringar rörande landsting som det nu är fråga om. Lagen saknar bl.a. bestämmelser om att delegerade skall utses för att företräda ett nybildat landsting i de fall detta inte bör företrädas av de gamla fullmäktige. Regler måste därför skapas för den nu aktuella sammanläggningen till läns landsting. Regeringen anser att bestämmelser om sammanläggningsdelegerade för läns landsting bör tas in i en särskild lag. Det blir härigenom möjligt att tillgodose vissa särskilda önskemål som har förts fram. Termen sammanläggnings- delegerade har valts eftersom det rör sig om en sammanläggning av landstingen samt ett inträde av kommuns landstingsverksamhet i det nybildade . Enligt den lag som regeringen nu föreslår skall sammanläggnings- delegerade företräda läns landsting från den dag regeringen bestämmer till och med . Därefter övergår beslutanderätten till det nyvalda fullmäktige. Kommunallagen (1991:900), indelningslagen samt lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade har tjänat som förebilder för den lag som regeringen nu föreslår. I lagstiftningsärendet har synpunkter inhämtats från företrädare för de berörda landstingen samt kommun. Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för läns landsting kommenteras närmare i avsnitt 8. 6.2 Huvudmannaskapet för viss kollektiv persontrafik -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Något förslag till ändringar i lagen om hu-| | vudmannaskap för viss kollektiv persontrafik bör inte läggas fram| | . Skälen för regeringens bedömning: Bildandet av län påkallar en ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik (huvud- mannaskapslagen). I denna lag sägs att det i varje län skall finnas en huvudman för den lokala och regionala linjetrafiken för persontransporter. De båda huvudmän som finns i respektive måste alltså ersättas med en för gemensam ny huvudman. I de allra flesta län, bl.a. län, är kommunerna och gemensamt huvudman. I har emellertid kommunerna och kommit överens om att endast och kommun skall vara huvudman. Huvudmannaskapslagen ger även i övrigt kommunerna och i ett län stor frihet att träffa överenskommelser om huvudmannaskapet. Möjlighet finns således att endast men även endast kommunerna skall vara huvudman. I lagen regleras också organisationsformen. I normalfallet skall huvudmannens uppgifter has om hand av ett kommunalförbund, vilket är fallet i . I län däremot har kommunerna och kommit överens om att uppgifterna i stället skall åvila ett aktiebolag, som har bildats för ändamålet. Som en följd av bildandet av län måste en ändring göras i 5 § huvud- mannaskapslagen beträffande parternas inflytande över verksamheten. I denna fråga gäller helt olika bestämmelser för och . Väsentliga skillnader finns också när det gäller tillämpningen av 6 §, som reglerar fördelningen mellan kommunerna och av underskottet i verksamheten. Enligt vad regeringen har erfarit pågår överläggningar och utredningar, bl.a. inom ramen för , rörande organisationen av ett gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafiken i . Inriktningen är att ett sådant huvudmannaskap skall vara genomfört , vilket hänger samman med att det nya Skånelandstinget avses bildas då. Resultatet av dessa överläggningar bör avvaktas innan regeringen tar något initiativ i frågan. Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagändringar som ger möjlighet att fram till utgången av bibehålla den nuvarande organisationen för kollektivtrafiken i . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En särskild lag införs för att reglera valet| | av ledamöter i styrelsen för den nya i län för| | . Detsamma gäller för valet av ledamöter i | | i län. | | Benämningarna och respektive | | län byts ut mot respektive i de lagar där dessa| | förekommer. Vidare görs en ändring av benämningen av valkretsarna| | i vid val till samt läggs den nybildade | | till uppräkningen av de kommuner som utgör | | läns södra valkrets. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse består styrelsen av landshövdingen, som är ordförande, samt av ytterligare 14 ledamöter. Dessa utses genom val av . Om det i länet finns en kommun som inte ingår i landsting, skall valet förrättas av och kommunen med den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer efter befolkningstalen. För de ledamöter som har valts av eller kommunen skall lika många ersättare väljas. Ytterligare föreskrifter om val av ledamöter och ersättare finns i förordning- en (1990:1510) med länsstyrelseinstruktion. Därav framgår att i väljs nio av ledamöterna i styrelsen för i länet av fullmäktige i och de återstående fem ledamöterna av fullmäktige i kommun. Ledamöter och ersättare skall vara folkbokförda i länet. Valperioden är , räknat från året då val av och kommunfullmäktige har ägt rum i hela landet. Valet av ledamöter i styrelsen för i län bör regleras i en speciallag. Av lagen bör framgå att styrelsen skall väljas av fullmäktige i och samt kommun med den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer efter befolkningstalen. Denna fördelning kommer att göras genom förordning. Lagens giltighetstid bör begränsas till utgången av . Den bör träda i kraft så att styrelsen hinner väljas . Av lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse följer att valet av styrelse från förrättas av fullmäktige i läns landsting, som väljs . Enligt lagen (1990:1496) om hur ledamöterna i skogsvårdsstyrelserna utses består i länet av sju ledamöter. Länsjägmästaren är självskriven ledamot. Tre av de övriga ledamöterna och en personlig ersättare för var och en av dem förordnas av regeringen. De återstående tre ledamöterna och lika många ersättare väljs av i länet. Av 16 § andra stycket förordningen (1995:1335) med instruktion för och skogsvårdsstyrelserna framgår att ledamöter och ersättare utses för en period av . Liksom beträffande bör valet av ledamöter i i län regleras i en speciallag. Med hänsyn till be- folkningstalen bör en ledamot och en ersättare väljas av fullmäktige i samt två ledamöter och två ersättare av fullmäktige i . Lagens giltighetstid bör begränsas till utgången av . Den bör träda i kraft så att ledamöterna hinner väljas . Valet av ledamöter från förrättas av fullmäktige i läns landsting, som väljs . , eller nämns vid namn i ett antal olika författningar. Genom bildandet av län och namnbytet till blir dessa namn inaktuella och måste därför bytas ut. Regeringen lägger i denna proposition fram förslag till behövliga ändringar i de berörda lagarna.