prop · GJ0390 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:90 Registerbaserad folk- och bostadsräkning m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det skall genomföras en registerbaserad folk- och bostadsräkning för att framställa statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information. Propositionen omfattar förslag till en lagreglering som skall göra det möjligt att ta fram sådan statistik med hjälp av registerdata. En förutsättning härför är inrättande av ett lägenhetsregister och införande av folkbokföring på lägenhet. Förslaget innebär i korthet att kommunerna blir skyldiga att fastställa adresser till alla bostadslägenheter och, i de fall det finns mer än en bostads- lägenhet med samma adress en särskild beteckning för varje lägenhet (lägen- hetsbeteckning). Ett lägenhetsregister som skall omfatta samtliga bostadslägenheter utan koppling till enskilda personer inrättas i anslutning till nuvarande fastighetsdatasystem. Kompletterande lägenhetsspecifika uppgifter skall lämnas av fastighetsägarna. Uppgiftsinsamlingen skall ombesörjas av det blivande . I ett senare led av uppbyggnadsskedet skall fastighetsägare också lämna uppgifter till folkbokföringsmyndigheterna (skatte- myndigheterna) om lägenhetsbeteckning och till vem bostadslägenheter är upplåtna. Härigenom erhålls underlag för folkbokföring på lägenhet. En provverksamhet skall genomföras för att utvärdera kostnader och en rad andra aspekter kring dels insamling av uppgifter och folkbokföring på lägenhet, dels framställning av registerbaserad statistik. Provverksamheten skall, bedrivas i kommun och i i . Provverksamheten skall inledas . De föreslagna bestämmelserna i övrigt avses träda i kraft respektive som regeringen bestämmer. I propositionen föreslås också att medel för provverksamheten anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext.................... 6 2.1 Förslag till lag om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter. 6 2.2 Förslag till lag om lägenhetsregister 7 2.3 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)........... 9 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister 11 3 Ärendet och dess beredning. 4 Registerbaserad folk- och bostadsräkning 14 5 Fastighetsdatasystemet..... 20 5.1 Allmänt.............. 20 5.2 Fastighetsdatareformen 20 5.3 Innehållet i fastighetsdatasystemet. 21 5.4 ...... 22 6 Lägenhetsregister.......... 23 6.1 Allmän utformning och författningsteknisk lösning23 6.2 Registerändamål m.m.. 26 6.3 Insamling av uppgifter och registerinnehåll 27 6.4 Fastställande av adress och lägenhetsbeteckning28 6.5 Ansvarsfrågor........ 31 6.6 Gallring............. 32 7 Folkbokföring på lägenhet.. 33 8 Säkerhet, integritet och sekretess 35 9 Provverksamhet............. 37 10 Ekonomiska konsekvenser.... 38 11 Anslagsfrågor för /96 40 12 Författningskommentar...... 41 12.1 Förslaget till lag om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter. 41 12.2 Förslaget till lag om lägenhetsregister 42 12.3 Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)........... 43 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister 44 Bilaga 1 Sammanfattning av rapporten angående förbättrad hushållsstatistik med hjälp av lägenhetsidentitet i folkbokföringen och en sammanställning av remissvaren över rapporten............ 45 Bilaga 2 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1995:74) Lägenhetsdata och en sammanställning av remissvaren över betänkandet..... 59 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 79 Bilaga 4 Lagrådets yttrande... 86 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 92 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter, 2. antar regeringens förslag till lag om lägenhetsregister, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, 5. godkänner det som regeringen förordar om en registerbaserad folk- och bostadsräkning , 6. till Folk- och bostadsräkning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservations- anslag på . Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller en provverksamhet i kommun och i i för att kunna ta fram och registrera hushålls- och bo- stadsuppgifter. Verksamheten avser insamling av uppgifter till ett lägenhetsregister enligt lagen (1995:000) om lägenhetsregister, införande av folkbokföring på lägenhet och statistisk bearbetning. 2 § Myndighet som deltar i provverksamheten får inrätta och föra personregister för provverksamheten med det ändamål som framgår av 1 §. 3 § En myndighet som deltar i provverksamheten får för genomförande av denna hämta uppgifter från personregister enligt de föreskrifter regeringen meddelar. 4 § Myndighet som deltar i den verksamhet som avses i 1 § skall i lämplig utsträckning informera dem som berörs av verksamheten. 5 § Uppgifter i personregister som avses i 2 § skall gallras senast när denna lag upphör att gälla. Denna lag träder i kraft och upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av . 2.2 Förslag till lag om lägenhetsregister Härigenom föreskrivs följande. 1 § och kommunerna skall för de ändamål som anges i 2 § föra ett lägenhetsregister med hjälp av automatisk databehandling. har det övergripande ansvaret för lägenhetsregistret. Kommunen ansvarar för de uppgifter i registret som hänför sig till kommunen. 2 § Uppgifter i lägenhetsregistret får användas för framställning av statistik och för folkbokföringen. Registret får också användas för resursfördelning samt planering, uppföljning och utvärdering av boende, byggande och kommunikationer. 3 § skall omfatta samtliga lägenheter som helt eller till en inte oväsentlig del används eller är avsedda att användas som bostad (bostadslägenhet). får innehålla uppgifter om fastighet, byggnad, lägen- hetsbeteckning och övriga uppgifter om lägenheten. Regeringen föreskriver närmare om vilka uppgifter registret skall innehålla. 4 § En fastighetsägare är skyldig att lämna de uppgifter som behövs för lägenhetsregistret och som inte kan inhämtas från fastighetsdatasystemet vid . Regeringen meddelar närmare föreskrifter om uppgiftsskyl- digheten. Med fastighetsägare avses i denna lag även ägare av byggnad. Fastställande av adress och lägenhetsbeteckning 5 § Varje bostadslägenhet skall kunna hänföras till en adress som fastställs av kommunen. Om det finns mer än en bostadslägenhet med samma adress, skall kommunen fastställa en särskild beteckning för varje lägenhet (lägenhetsbe- teckning). Fastighetsägaren skall underrättas om detta. 6 § Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får kommunen eller den myndighet som regeringen bestämmer förelägga den uppgiftsskyldige att lämna uppgiften. Ett föreläggande får förenas med vite om det finns anledning att anta att det annars inte följs. 7 § Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas. Denna lag träder i kraft, i fråga om kommun och i , , och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. 2.3 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 6, 28, 31 och 32 §§ folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han enligt 7-13 §§ är att anse som bosatt. ------------------------------------------------------- En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostads- lägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhetsregistret enligt lagen (1995:000) om lägen- hetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är folkbokförd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där det har fötts. Hittebarn folkbokförs i den församling där det har påträffats. Undantag från första stycket anges i 14-16 §§. 28 § Anmälan enligt 25 eller 26 § skall innehålla följande uppgifter: 1. namn och personnummer, 2. datum för ändring av bostads- eller postadress, ------------------------------------------------------- 3. ny bostads- och 3. ny bostads- och postadress samt dess beräknadepostadress och, om giltighetstid. fastigheten innehåller flera bostadslägenheter, lägenhetsbeteckning som avses i lagen (1995:000) om lägenhetsregister samt beräknad giltighetstid, 4. registerbeteckning för den fastighet som den nya bostadsadressenavser, 5. vem som upplåtit den fastighet eller bostadslägenhet som den nya bostadsadressen avser. ------------------------------------------------------- Uppgift om bostads- eller Anmälan enligt 26 § skall post-adress enligt första dessutom innehålla uppgift stycket 3 som avser en om inflyttningsdag till lägenhet i flerfamiljshus börlandet, avsikten med innehålla den beteckning för vistelsen här och dess lägenheten som beräknade varaktighet samt fastighetsägaren använder. de uppgifter som får föras Anmälan enligt 26 § skall in i folkbokföringsregi- dessutom innehålla uppgift stret enligt lagen om inflyttningsdag till (1990:1536) om folkbokfö- landet, avsikten med ringsregister. vistelsen här och dess beräknade varaktighet samt de uppgifter som får föras in i folkbokföringsregistret enligt lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister. 31 § Om det kan antas att en person är skyldig att göra anmälan enligt denna lag, får skattemyndigheten förelägga honom att antingen göra en sådan anmälan eller skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av hans folkbokföring. I föreläggandet skall anges vilka uppgifter som skall lämnas. ------------------------------------------------------- får förelägga en person att lämna uppgift om lägen- hetsbeteckning, även om skyldighet att göra anmälan enligt första stycket inte föreligger. Om ett barns vårdnadshavare inte anmält barnets förnamn inom föreskriven tid enligt 30 § namnlagen (1982:670), får skattemyndigheten förelägga barnets vårdnadshavare att fullgöra denna skyldighet. 32 § ------------------------------------------------------- får före- får lägga en fastighetsägare förelägga en fastighetsägare eller innehavare av eller innehavare av bostadslägenhet, som upplåterbostadslägenhet, som en bostad åt någon annan, attupplåter en bostad åt någon uppge till vem han upplåter annan, att uppge till vem bostad och om denne med han upplåter bostad och om hans medgivande upplåter denne med hans medgivande bostaden åt annan samt vilka upplåter bostaden åt annan personer som enligt hans samt vilka personer som kännedom bor i fastigheten enligt hans kännedom bor i respektive lägenheten. I fastigheten respektive fråga om en person som bor i lägenheten. I fråga om en flerfamiljshus får person som bor på en föreläggandet också avse upp-fastighet som innehåller gift om den beteckning flera bostadslägenheter får (lägenhetsnummer) som föreläggandet också avse upp- fastighetsägaren använder förgift om personnummer, bostadslägenheten. adress, fastighetsbeteck- ning och lägenhets- beteckning. Med fastighetsägare avses i denna lag även ägare av byggnad. Denna lag träder i kraft, i fråga om kommun och i , , och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §1 Ett lokalt folkbokföringsregister får innehålla uppgifter om personer som är eller har varit folkbokförda inom det verksamhetsområde för vilket registret förs. För en sådan person får anges 1. födelsetid och personnummer, 2. namn, 3. adress, ------------------------------------------------------- 4. 4. folkbokföringsfastighet, folkbokföringsfastighet, lägen- folkbokföringsort och hetsbeteckning,folkbokföringsort folkbokföring under och folkbokföring under särskild rubrik, särskild rubrik, 5. födelsehemort och födelseort, 6. medborgarskap, 7. civilstånd, 8. make, barn, föräldrar och vårdnadshavare eller annan person som den registrerade har samband med inom folkbokföringen och om sambandet är grundat på adoption, 9. sjömansregistrering, 10. inflyttning från utlandet, 11. avregistrering vid a) dödsfall och dödförklaring, b) utflyttning till utlandet, c) obefintlighet, d) beslut om fingerade personuppgifter, 12. gravsättning. För personen får också anges uppgifter som i enlighet med särskilda bestämmelser är antecknade i en sådan personakt som avses i 16 § folkbokföringskungörelsen (1967:495) samt uppgifter om medlemskap i en icke- territoriell församling. Denna lag träder i kraft, i fråga om kommun och i , och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1994:369. 3 Ärendet och dess beredning Alternativ till traditionella folk- och bostadsräkningar - i form av register- baserade räkningar - har på regeringens uppdrag granskats såväl av () i den s.k. (med rapport publicerad ) som av kommissionen folk- och bostadsräkning (FoB 85- kommissionen). förslag mötte hård kritik, främst för att nya administrativa register skulle inrättas. Kritikerna befarade att dessa skulle kunna användas för samarbearbetningar med administrativa register i syfte att kontrollera medborgarna. Förslaget genomfördes inte utan folk- och bostadsräkning gavs en utformning liknande . Ett sysselsätt- nings- och pendlingsregister samt ett utbildningsregister inrättades dock i enlighet med förslag. FoB 85-kommissionen fann i sitt betänkande Folk- och bostadsräkningar (SOU 1988:43) att helt registerbaserade folk- och bostadsräkningar skulle förutsätta dels tillgång till ett yrkesregister och ett byggnadsregister med lägenhetsuppgifter, dels en folkbokföring på lägenhet. Kommissionen ville dock inte av enbart statistiska skäl förespråka inrättandet av sådana administrativa register. Kommissionen folk- och bostadsräkning (FoB 90-kom- missionen) hade till huvuduppgift att följa det löpande arbetet med folk- och bostadsräkning för att bevaka de formella och praktiska aspekterna av betydelse för den personliga integriteten. Härutöver hade kommissionen också till uppgift att utreda förutsättningarna för helt registerbaserade framtida folk- och bostadsräkningar samt en övergång till tioårsintervall. Kommissionen behandlade i sitt betänkande Folk- och bostadsräkning och , del II (SOU 1993:41), närmare frågor om information från folk- och bostadsräkningar och olika reaktioner mot sådana. Kommissionen redovisade vidare med stöd av utredningar från SCB olika tänkbara alternativ till traditionella folk- och bostadsräkningar. FoB 90-kommissionens förslag innebar sammanfattningsvis att en folk- och bo- stadsräkning av traditionell inriktning och omfattning inte borde genomföras , att en aktualisering av statistiken över hushåll och boende års folk- och bostadsräkning fram borde företas i mån av konstaterad efterfrågan, samt att framställningen av den aktualiserade statistiken i förekommande fall borde regleras i en särskild registerlag. Kommissionen tog inte ställning till om man skulle ha en registerbaserad folk- och bostadsräkning utan konstaterade bara att några bärande motiv för att för andra ändamål införa lägenhetsregister och folkbokföring på lägenhet inte redovisats för kommissionen. Remissvaren på kommissionens förslag har sammanfattats i promei-morian Remissvaren på FoB 90-kommissionens förslag (Ds 1994:41). De påvisar ett stort behov av hushållsstatistik samt önskemål om en långsiktig satsning på försörjning av hushållsstatistik genom inrättande av lägenhetsregister och en utökad adressuppgift i folkbokföringen. Mot bakgrund härav beslöt regeringen att uppdra åt SCB att i samarbete med () och () studera möjligheterna att producera hushålls- och bostadsstatistik med hjälp av ett framtida lägenhetsregister och förbättrad adressuppgift i folkbokföringen (i fortsättningen kallad utredningen). Uppdraget redovisades i en rapport , Utredning angående förbättrad hushålls- och bostadsstatistik med hjälp av lägenhetsidentitet i folkbokföringen. I rapporten föreslogs att ett lägenhetsregister skulle inrättas och att lägenhetsidentitet skulle införas i folkbokföringen. Utredningen redovisade också ett tänkbart innehåll i lägen- hetsregistret samt principer för hur lägenhetsidentiteter kunde byggas upp. Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning av rapporten och en samman- ställning av remissyttrandena finns i bilaga 1. budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 8), konstaterade regeringen att en långsiktig lösning med registerbaserade folk- och bostadsräkningar nu bör prövas. Regeringen avsåg att återkomma till i denna fråga. Regeringen föreslog vidare att någon folk- och bostadsräkning inte skulle genomföras . hade inget att erinra mot regeringens förslag (bet. 1994/95:FiU13, rskr. 1994/95:247). Regeringen beslutade att det inom skulle tillsättas en arbetsgrupp med uppdrag att ta fram förslag till den författnings- reglering m.m. som krävs för att framställa hushållsstatistik med hjälp av registerdata (i fortsättningen kallad arbetsgruppen). Arbetsgruppen redovisade sina förslag i betänkandet Lägenhetsdata (SOU 1995:74). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. De synpunkter som Lagrådet har anfört har i stor utsträckning beaktats av regeringen i enlighet med vad som redovisas i de avsnitt som berörs av synpunkterna. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. 4 Registerbaserad folk- och bostadsräkning Utredningens förslag: Det ingick i utredningens förutsättningar att det skulle genomföras en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Utredningen visade på två alternativa förslag till uppbyggnad. Enligt alternativ 1 skulle fastighetsägare till flerbostadshus lämna uppgifter om lägenhet och kontraktsinnehavarens namn. skulle en hushållsblankett till hushåll i flerbostadshus skickas ut. Enligt alternativ 2 skulle fastighetsägare till flerbostadshus lämna uppgifter om lägenhet och om kontraktsinnehavarens namn och personnummer. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna förordar en registerlösning. Flertalet av de remissinstanser som har berört frågan förordar att alternativ 2 genomförs. Datainspektionen avstyrker förslaget och anser att mindre omfattande insatser i enlighet med FoB 90- kommissionens förslag bör användas för att tillgodose samhällets statistikbehov. I det fall en registerlösning beslutas förordar inspektionen alternativ 1 med motiveringen att förande av personregister för statistikändamål skall ske enligt principen om in- formerat samtycke. och fastig- hetsägareförbund avstyrker förslaget och anser att den statistik som kan behövas borde kunna tas fram genom t.ex. stickprovsundersökningar. Skälen för regeringens förslag: I har folkräkningar med varierande utformning och regelbundenhet genomförts . Bostadsräkningar med olika omfattning och mellanrum har gjorts . har folkräkningar genomförts med undantag för då räkningen inställdes av ekonomiska skäl. har samordnade folk- och bostadsräkningar genomförts . Uppgifterna i räkningarna har hämtats dels från frågeblanketter till allmänheten, dels från tillgängliga datoriserade register. Andelen uppgifter från sådana register har successivt ökat. Den information som erhålls genom en folk- och bostadsräkning utgör ett väsentligt underlag för samhällsplanering, forskning och allmän information och därpå grundade beslut inom offentlig och privat sektor. Informationen från folk- och bostadsräkningarna kompletterar sådant underlag som kan erhållas genom annan löpande samhällsstatistik, särskilda utredningar, mer eller mindre regelbundna urvalsundersökningar m.m. Informationen är dock unik i ett par väsentliga avseenden. Den ger sålunda en regelbundet återkommande information om vissa samhällsförhållanden som är gemensamma för hela landet. Genom denna kan man göra jämförelser mellan skilda delar av landet och jämförelser mellan olika tider. Detta är viktigt för bl.a. samhällsplaneringen och forskningen. Den ger också information om förhållanden i fråga om hushåll, bostäder och yrken som man inte kan få på något annat sätt. I den senaste folk- och bostadsräkningen samlades uppgifter om hushåll, lägenheter, färdsätt till arbete, yrke, arbetad tid och utbildning in genom en frågeblankett till allmänheten. Uppgifter hämtades också in från vissa befintliga register. Stort behov av statistik på hushållsnivå Statistik över bostadshushåll med regional fördelning har traditionellt endast kunnat tas fram i samband med folk- och bostadsräkningarna. Statistiken har i huvudsak innehållit redovisning av hushållens sammansättning efter antal boende, antal barn i olika åldrar, ålder på hushållets referensperson m.m. Hushållstyp, huruvida hushållet består av ensamboende, ensamstående med barn, sammanboende med eller utan barn osv., har också varit ett centralt redovisningsbegrepp. Redovisning av detta slag finns löpande för varje folk- och bostadsräkning . Hushålls- och bostadsstatistiken förutsätter att man kopplar ihop hushållet med den lägenhet hushållet bebor. På det sättet kan hushållens utnyttjande av bostadslägenheter beräknas i mått av trångboddhet eller utrymmesstandard. Vanligt är att redovisning sker av hushållet efter lägenhetens storlek, upplåtelseform, hustyp, byggnadsperiod m.m. De utredningar om folk- och bostadsräkningar som har gjorts har alla genomfört någon form av kartläggning av behovet av hushållsstatistik. Kartläggningarna har utvisat att det finns ett stort behov av statistik över hushållen och dess boende på låg regional nivå. Hushållsstatistik på denna nivå är grundläggande information för många olika användare i de delar av samhället som arbetar med planering, utvärdering och resursfördelning. Kartläggningarna har också slagit fast att det inte är möjligt att genom stickprovsundersökningar få fram statistik på låg regional nivå. FoB 90-kommissionen konstaterade att det under överskådlig framtid föreligger beaktansvärda behov av den information som erhålls genom folk- och bostadsräkningar. Remissvaren på kommissionens förslag underströk det stora behovet av hushållsstatistik, såväl inom den statliga och kommunala som inom den privata sektorn. påpekade att kommunerna behöver grundläggande information om hushållens sammansättning och boende både nu och . Förbundet framhöll att det finns ett angeläget och dokumenterat behov bland kommuner och landsting att använda hushållsstatistik för planering, ut- värdering, uppföljning och inte minst resursfördelning. Vid fördelning av resurser inom och sjukvården används uppgifter om socioekonomisk tillhörighet, bostadsförhållanden, hushållssamman-sättning och samboende. Flera statliga myndigheter har pekat på behovet av hushålls- och bostads- statistik. använder hushållsstatistik i betydande omfattning. Behovet kan framöver tänkas öka av flera skäl. pågående anpassning till rollen som utvärderande och uppföljande myndighet kan förväntas öka behovet av hushållsstatistik. Dessutom är förändringarna inom den sociala sektorns verksamhetsområde av sådan genomgripande karaktär att värdet ständigt ökar av relativt täta avläsningstidpunkter. använder hushållsstatistik bl.a. för att utvärdera effekterna av bostadsstöd till barnfamiljer men också vid de uppföljningar och analyser som verket gör av socialförsäkringen. använder hushållsstatistik för att kunna följa upp och utvärdera de statliga bostadsstödens effekter för de boende och bostads- marknaden och för att analysera utvecklingen på bostads- och byggmarknaden.