prop · GJ035 · 1996-01-01 00:00:00 — Ett annat alternativ är att i lagtexten anges att betalning får ske endast under kvalificerade förutsättningar, t.ex. om särskilda eller synnerliga skäl föreligger. Vilket alternativ som bör väljas får övervägas under det fortsatta lagstiftningsarbetet Enligt regeringens mening är det tveksamt om det är nödvändigt att i lag föreskriva ett uttryckligt betalningsförbud. Det är också tveksamt hur värdefull en sådan formlig reglering skulle vara. Det kan däremot finnas skäl, som Lagrådet påpekat och som angetts ovan, att i lagtexten uttryckligen framhålla den allmänna restriktivitet som bör föreligga för att betalning av äldre skulder skall få ske. Av lagtexten bör det sålunda framgå att det måste finnas synnerliga skäl för att en sådan betalning skall få göras (se 2 kap. 15 § tredje stycket). En sådan reglering innebär att det måste finnas mycket starka skäl för betalning av en äldre skuld under företagsrekonstruktionen. 6.3 Rätten till kvittning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: De nu gällande reglerna i sak om rätt till | | kvittning vid offentligt ackord tillämpas även i samband med | | företagsrekonstruktion. Den tidpunkt som avgör om rätt till | | kvittning föreligger skall vara dagen för ansökan om företags- | | rekonstruktion. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte haft någon invändning att rikta mot utredningens förslag i denna del. Skälen för regeringens förslag: De nu gällande reglerna om kvittning i samband med ackord enligt 20 § ackordslagen (1970:847) fick sin nuvarande lydelse vid konkurslagsreform (jfr bet. s. 359). Huvudregeln är, liksom vid konkurs, att den som hade en fordran mot gäldenären när förhandling om offentligt ackord beslutades får kvitta den mot en fordran som gäldenären hade mot honom. Det skall således vara fråga om två fordringar som står mot varandra vid den kritiska tidpunkten, dvs. dagen för beslut om förhandling om offentligt ackord. Det gäller även om borgenärens fordran inte var förfallen till betalning. Till undantagen från den huvudregeln hör för det första det fallet att kvittning enligt allmänna regler är utesluten på grund av fordringarnas beskaffenhet (se hänvisningen i 20 § första stycket ackordslagen). Det undantaget gäller generellt för kvittningsfall och avser t.ex. den situationen att en av fordringarna inte kan fås att upphöra genom kvittning - såsom fordran på underhållsbidrag - eller att fordringarna går ut på olika slag av förpliktelser - en skyldighet att leverera varor kan exempelvis inte kvittas mot en penningfordran. Rätt till kvittning saknas dock om borgenären har förvärvat sin fordran från tredje man antingen senare än före ansökningen om förordnande av god man eller , om han då också hade skälig anledning anta att gäldenären var insolvent (20 § andra stycket ackordslagen). Ett ytterligare undantag gäller när borgenären under vissa besvärande omständigheter satt sig i skuld till gäldenären (20 § tredje stycket ackordslagen). Slutligen gäller att om gäldenären, sedan förhandling om offentligt ackord beslutats, överlåter fordringen så att borgenären därigenom förlorar sin rätt till kvittning, han skall gottgöra borgenären därför (femte stycket). Regeringen anser, liksom utredningen och remissinstanserna, att de nu gällande reglerna om kvittning i sak bör tillämpas även inom ramen för en företagsrekonstruktion. Lagrådet har kommenterat förslaget (se vid 2 kap. 21 §) men har inte haft något att erinra mot det. När det gäller frågan om fordringar skall ha stått mot varandra för att kvittning skall få ske föreslår regeringen i det följande (avsnitt 8) att dagen för ansökan om företagsrekonstruktion skall vara avgörande för vilka fordringar som omfattas av ackord. I det sammanhanget konstaterar vi att i det praktiska rättslivet synes dagen för betalningsinställelse ha haft större betydelse för frågan om vilka fordringar som omfattas av ackord än ackordslagens föreskrift om att det är dagen för beslut om inledande av förhandling om offentligt ackord (12 och 19 §§ ackordslagen) som avgör vilka borgenärer som är bundna av ett fastställt ackord. Detsamma förefaller i praktiken gälla även kvittning. Utredningen, som anser att den hittillsvarande ordningen med bristande överensstämmelse mellan lagreglering och fast praxis är förenad med nackdelar, föreslår att man nu väljer dagen för ansökan om företagsrekonstruktion som den avgörande dagen för vilka fordringar som omfattas av ackord och därmed också har betydelse som skärningsdag för kvittningsrätten (se bet. s. 345 och 359). Regeringen ansluter sig till utredningens - av remissinstanserna oemotsagda - slutsats. Rätten till kvittning bör alltså bero av om fordringen har uppkommit före eller efter dagen för ansökan om företags- rekonstruktion. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Om gäldenären har ingått ett avtal som mot-| | parten före beslutet om företagsrekonstruktion har fått rätt att| | häva på grund av gäldenärens dröjsmål, får motparten inte häva avtalet| | på grund av dröjsmålet, om gäldenären med rekonstruktörens samtycke| | begär att avtalet fullföljs. Motparten skall emellertid inte | | behöva ta några nya risker. Han skall därför inte vara skyldig att| | fortsätta att prestera enligt avtalet, om inte gäldenären fullgör| | sina motsvarande prestationer eller ställer säkerhet för dem. Är| | tiden för motpartens fullgörelse inte inne, skall gäldenären under| | vissa ytterligare förutsättningar vara skyldig att ställa säkerhet| | - helt eller delvis - för sina framtida prestationer. Avtal om | | anställning undantas helt från av denna reglering.Utredningens förslag: Utredningen föreslår att en leverantör av | | electricitet, vatten eller därmed jämförlig förnödenhet inte under| | rekonstruktionstiden får häva avtal eller avbryta leverans på | | grund av utebliven betalning för delleverans som skett före | | beslutet om rekonstruktion. - Utredningen föreslår också att det| | i lagen om företagsrekonstruktion införs en regel som motsvarar | | regeln om s.k. aktiv stoppningsrätt i 63 § köplagen. | | Remissinstanserna: liksom | | och tillstyrker | | förslaget om förbud för leverantörer med monopolställning att häva| | ett avtal eller avbryta leverans. De båda sist nämnda | | organisationerna efterlyser emellertid någon form av sanktion | | om en sådan borgenär bryter mot förbudet. framhåller | | att verket inte har en sådan monopolställning som är en | | förutsättning för leveransplikt och att det inte är logiskt att | | skilja ut vissa slag av leveransavtal från andra avtal - som | | hyresavtal och leasingavtal - som ett konkursbo är beroende av | | och har starka skäl att fullfölja. | | anser att en leveransplikt utgör ett alltför stort ingrepp i ett| | fritt näringsförhållande och att i vart fall elleveranser inte bör| | vara en av de nyttigheter som särbehandlas. | | Juridiska fakultetsstyrelsen vid anför att | | vad som gäller de i lagförslaget behandlade leveransavtalen i | | lika mån gäller andra avtal. Ett exempel utgör hyresavtal men | | också andra avtal med en borgenär vars prestationer inte utan | | vidare kan erhållas från andra till det pris som är avtalat i det| | löpande avtalsförhållandet. Fakultetsstyrelsen anser därför att en| | reform bör göras generell, så att varje medkontrahent till ett | | företag under rekonstruktion är skyldig att fullgöra sina | | prestationer även om gäldenären kommit i dröjsmål med betalningen.| | - Fakultetsstyrelsen uppmärksammar vidare bl.a. vissa frågor | | rörande kreditleverantörers och förskottsbetalares ställning. | | Skälen för regeringens förslag: | | | | | | Gäldenärens rätt att hindra hävning | | Utredningen konstaterar (bet. s. 316 f.) att när det gäller | | avtal om fortlöpande prestationer gäldenären kan vara tvungen att| | betala även gamla skulder för att inte riskera att säljaren häver| | avtalet. Härigenom kan gäldenären förmås att betala en skuld som| | uppkommit före beslutet om företagsrekonstruktion men som skulle| | ha omfattats av ett blivande ackord och vid en efterföljande | | konkurs skulle ha varit oprioriterad. Enligt utredningens | | redovisning har det således förekommit att dåvarande | | eller ett kommunalt gas- eller elverk utnyttjat sin | | monopolställning på så sätt att man begärt full betalning för sina| | fordringar från tiden före betalningsinställelsen under hot om | | att annars avbryta leveranserna eller abonnemanget. Ju större | | risken är att vissa borgenärer kan tilltvinga sig betalning på | | angivet sätt, desto större bör risken vara - uttalar utredningen| | vidare - att företagsrekonstruktionen spolieras. Det kan därför på| | goda grunder antas att förutsättningarna för att åstadkomma en | | rekonstruktion förbättras, om ett utnyttjande av en borgenärs | | monopolställning förhindras genom tvingande bestämmelser. En sådan| | reglering skulle, enligt utredningen, inte enbart syfta till | | att reglera förhållandet mellan gäldenären och den enskilde | | motparten utan också bidra till att främja principen om lika | | behandling av gäldenärens samtliga borgenärer. | | Utredningen diskuterar också om en sådan tilltänkt reglering borde| | ges en vidare räckvidd. I den frågan anför utredningen bl.a. | | följande. | | | | Det som sagts nu kan naturligen få aktualitet också i andra | | jämförbara situationer, där en gäldenär under ett | | rekonstruktionsförsök är beroende av att ingångna avtal inte sägs| | upp. Ett företag kan sålunda ha hyrt de lokaler där det driver | | sin rörelse och ligga efter med hyresbetalningen. Det kan ha | | leasat maskiner som används i verksamheten men inte klarat av | | att erlägga leasingavgifterna. Det kan ha anlitat ett visst | | serviceföretag för underhåll och reparation av en anläggning men| | inte förmått betala kostnaden härför. Sist men inte minst kan | | företaget ha gjort sig beroende av leverans av råvaror från en | | viss leverantör men inte kunnat betala fakturerade belopp | | allteftersom de förfallit till betalning. | | Även om de anförda exemplen visar att det är svårt att dra en klar| | gräns mellan ''''monopolsituationerna'''' och andra fall, är det | | tveksamt om det kan sägas föreligga ett lagstiftningsbehov av | | samma styrka i de senare fallen. De förra situationerna | | kännetecknas av att gäldenären inte kan frigöra sig från avtalet för| | att skaffa sig en ersättningsprestation från annat håll. Det är | | just detta som motiverar ett särskilt skydd för | | rekonstruktionsförfarandets fortgång. Utredningen har inte fått | | tillräckliga belägg för att skyddssynpunkten skulle behöva | | tillgodoses även i fråga om exempelvis ett avtal om leverans av | | råvara som det är svårt eller avsevärt dyrare att anskaffa från | | annat håll. Men kan vidare inte bortse från att en allmän regel i| | ämnet skulle kunna fresta en gäldenär att inleda ett | | rekonstruktionsförfarande enbart för att skaffa sig en bättre | | förhandlingsposition i förhållande till borgenärerna. | | | | Utredningen stannar därför för att begränsa förbudet mot hävning -| | och avbrytande av leverans - på grund av betalningsdröjsmål som | | inträffat före beslutet om företagsrekonstruktion till successiva| | leveranser av - enligt utredningens förslag till lagtext - | | elektricitet, vatten och därmed jämförliga förnödenheter. Det | | framgår av utredningens motivering att regleringen är avsedd att| | träffa leverantörer med en monopolliknande ställning. | | Juridiska fakultetsstyrelsen vid förordar i | | sitt remissvar ett generellt förbud mot att under | | rekonstruktionstiden häva avtalet eller inställa fullgörelse av | | avtalet på grund av ett historiskt betalningsdröjsmål, allt under| | förutsättning att borgenären får betalt för sina prestationer under| | företagsrekonstruktionen. Fakultetsstyrelsen anser att man kan | | utgå från att alla borgenärer vars prestationer inte utan vidare| | kan erhållas från andra till det pris som är avtalat i det löpande| | avtalsförhållandet - t.ex. hyresvärdar och leasegivare - kommer | | att fordra betalning för gamla skulder för att inte häva avtalet,| | i vart fall i all den utsträckning som de civilrättsliga | | reglerna medger det. Enligt fakultetsstyrelsens mening skulle | | en generell reform bidra till en likabehandling av de | | borgenärer som får delta i en ackordsförhandling och underlätta en| | rekonstruktion. För det fall att en borgenär av gäldenären med | | rekonstruktörens samtycke ombetts avstå från en stoppnings- eller| | hävningsrätt bör borgenären, enligt fakultetsstyrelsens mening, få| | förmånsrätt såsom för nytillkomna fordringar enligt 10 § | | förmånsrättslagen. | | Regeringen kan för sin del konstatera att den nu behandlade | | frågan till en del påminner om den mycket omdiskuterade frågan om| | konkursbos rätt att - eventuellt partiellt - inträda i gäldenärens| | avtal. Konkursboets önskan om att kunna inträda i gäldenärens | | avtal betingas oftast av intresset av att kunna fortsätta | | rörelsen, eventuellt för att kunna överlåta den som ett verksamt| | företag, som en s.k. going concern . Konkursfallet skiljer sig | | emellertid i betydande mån från rekonstruktionsfallet på så sätt| | att i det senare det inte är fråga om att någon inträder i | | gäldenärens avtal. I en rekonstruktion behåller gäldenären sin | | rådighet medan det i konkursen på hans sida av avtalet | | uppenbarar sig ett annat, i vart fall i viktiga delar | | självständigt, rättssubjekt - konkursboet. | | Den avgörande frågan för företagsrekonstruktionens vidkommande är| | om, och i så fall i vilken utsträckning, det finns skäl att | | hindra rekonstruktionsgäldenärens motpart i ett avtalsförhållande| | från att utnyttja en hävningsrätt som han har fått före beslutet om| | företagsrekonstruktion. | | Vad gäller köp av lös egendom finns en allmän regel om hävning på| | grund av dröjsmål med betalningen i 54 § köplagen (1990:931) där| | det sägs att säljaren har rätt att häva på grund av köparens dröjsmål,| | om dröjsmålet utgör ett väsentligt avtalsbrott (första stycket). Om| | varan har kommit i köparens besittning, får säljaren emellertid | | häva köpet endast om han förbehållit sig den rätten eller köparen| | avvisar varan (fjärde stycket). I 56 § köplagen föreskrivs | | beträffande successiva leveranser att vid köparens dröjsmål med | | betalningen av någon delleverans säljaren får häva köpet i fråga om| | den delleveransen i enlighet med vad som i allmänhet gäller för | | hävning på grund av betalningsdröjsmål, men också att säljaren får| | häva köpet även beträffande senare delleveranser om det inte | | saknas anledning anta att sådant dröjsmål med betalningen som ger| | rätt till hävning kommer att upprepas. | | Av viss betydelse är också köplagens regler om parts s.k. stopp-| | ningsrätt i den situationen att något avtalsbrott från motpartens| | sida ännu inte har inträffat men kan förväntas komma att inträffa.| | Om det visar sig att en parts handlingssätt eller ekonomiska | | förhållanden är sådana att det finns starka skäl att anta att han| | inte kommer att uppfylla en väsentlig del av sina förpliktelser,| | får motparten inställa sin fullgörelse och hålla inne sin | | prestation, s.k. passiv stoppningsrätt (61 § första stycket | | köplagen). Om köparen försätts i konkurs eller är föremål för | | ackordsförfarande antas säljaren ha sådan stoppningsrätt (prop. | | 1988/89:76 s. 177). Den som har inställt sin fullgörelse eller | | hindrat att varan lämnas ut skall emellertid fortsätta | | fullgörelsen, om motparten ställer godtagbar säkerhet för sin | | fullgörelse (61 § fjärde stycket). | | I 63 § köplagen ges slutligen dels vissa allmänna regler om rätten| | för parts konkursbo att inträda i parternas avtal (första-tredje| | och femte styckena), dels en regel om s.k. aktiv | | stoppningsrätt, dvs. återtagande av vara som levererats till en | | köpare sedan han försatts i konkurs eller ansökt om förordnande av| | god man enligt ackordslagen (fjärde stycket). | | Reglerna i köplagen om konkursboets inträdesrätt innebär att det| | finns en generell sådan rätt inom köplagens tillämpningsområde. Det| | gäller vid såväl säljarens som köparens konkurs. Motparten får kräva| | att boet inom skälig tid ger besked om det vill inträda. Om boet| | inte inträder eller inte ger något besked i frågan, får motparten| | häva köpet. Bestämmelserna bygger vidare på den principen att | | konkursboets motpart efter boets inträde inte skall behöva | | fullgöra sin prestation med mindre än att boet uppfyller sin del| | av avtalet eller ställer godtagbar säkerhet för sin fullgörelse.| | Såvitt avser den aktiva stoppningsrätten, dvs. återtagande av vara| | som har levererats efter konkursutbrott eller | | godmansförordnande, gäller att säljaren får kräva att varan lämnas| | tillbaka. behöver emellertid inte lämnas tillbaka, om | | betalning sker genast eller - om förfallodagen ännu inte inträtt| | - köparen efter uppmaning ställer godtagbar säkerhet för | | betalningen. | | Regeringen finner till en början att det har getts goda skäl för| | en reglering såvitt gäller leveransavtal som slutits med en part| | som, rättsligt eller faktiskt, innehar en monopolliknande | | ställning på marknaden och som avser sådana för verksamhetens | | bedrivande oundgängliga nyttigheter som elektricitet och | | vatten. När det gäller sådana avtal bör således gäldenärens motpart| | inte under en företagsrekonstruktion kunna häva avtalet, trots | | att gäldenären före betalningsinställelsen gjort sig skyldig till| | dröjsmål med betalningen och oavsett vad som i avtalet bestämts | | om leverantörens rätt till hävning. Det kan anmärkas att det så | | gott som uteslutande torde vara offentliga monopol som träffas | | av den av utredningen föreslagna regleringen. Kretsen av | | leverantörer med leveransplikt enligt utredningens förslag kan | | således komma att bli snävare i den mån som sådana monopol upphör| | och en verklig konkurrenssituation inträder på marknaden i fråga.| | Det kan konstateras att utvecklingen rent allmänt går i den | | riktningen . | | Frågan är emellertid om det inte av enbart detta utan fastmer av| | andra skäl finns anledning att gå längre än vad utredningen har | | föreslagit. Redan de exempel som utredningen själv anför på | | situationer där gäldenärsföretaget är starkt beroende av att | | avtalsförhållandet kan fortsätta visar att det finns ett påtagligt| | behov av en generell reglering. Vad Juridiska fakultets- | | styrelsen vid har uttalat pekar i samma | | riktning. Generella regler - mer eller mindre vittgående - | | om rätt att fullfölja avtal under konkurs eller under | | motsvarigheten till ett rekonstruktionsförfarande finns i bl.a. | | den danska konkursloven, i den norska täckningslagen | | (dekningsloven), i den finska lagen om företagssanering och i | | den nya tyska samlade insolvenslagen (Insolvenzordnung). | | Ett viktigt skäl för en generell reform är att gäldenärsföretaget| | kan ha stort behov av t.ex. den hyrda lokal, den | | leasade maskinpark eller den råvaruleverans som avtalet gäller. | | miste om sådana för verksamheten | | betydelsefulla nyttigheter, kan en rekonstruktion visa sig | | vara omöjlig att genomföra, vilket i sin tur är till förfång inte| | bara för gäldenären utan också för dennes övriga borgenärer. | | En generell reform bidrar vidare till att alla borgenärer som får| | delta i en ackordsförhandling behandlas lika, vilket är av | | största vikt för att ackord skall kunna komma till stånd. Om | | vissa borgenärer kan framtvinga full betalning för gamla | | fordringar, återstår mindre att fördela bland övriga borgenärer vid| | ackordet. | | Därutöver torde en generell reglering ge gäldenären ett incitament| | att ansöka om företagsrekonstruktion på ett tidigt stadium, kort| | efter det att han drabbats av betalningssvårigheter. I annat | | fall riskerar han att hans dröjsmål med att prestera enligt för | | honom viktiga avtal medför att borgenären häver avtalet. Innan | | företagsrekonstruktion inletts har han ju inte något skydd mot | | en sådan åtgärd. Lagrådet har inte haft något att invända mot en| | mer generell reglering av rekonstruktionsgäldenärens möjligheter| | att förhindra en hävning. | | Mot den nu angivna bakgrunden är det regeringens uppfattning att| | det bör införas en generell regel om att rekonstruktionsgäldenären| | skall ha rätt att begära motpartens fortsatta fullgörelse, trots| | att denne har rätt att häva avtalet på grund av ett inträffat | | eller befarat avtalsbrott. | | En av rekonstruktörens viktigaste uppgifter i det inledande | | skedet av en företagsrekonstruktion bör vara att omgående sätta | | sig i förbindelse med gäldenärens viktigaste avtalsmotparter för| | att med dem diskutera hur en för båda parter lönsam relation | | skall kunna vidmakthållas eller återupprättas. Eftersom avsikten| | med företagsrekonstruktion är att den skall inledas på ett tidigt| | stadium av yppade betalningssvårigheter får det förutsättas att | | många av gäldenärens motparter också har ett intresse av att inte| | avbryta utan tvärtom utveckla, eller i vart fall säkerställa, sin| | affärsrelation med gäldenären och det även till priset av att | | gamla fordringar endast ger utdelning på det sätt som följer av | | ett eventuellt ackordsavtal. Den generella reglering som vi | | föreslår behöver därför inte bli så ingripande som det i förstone kan| | förefalla. | | En sådan reglering bör emellertid enligt regeringens mening | | endast omfatta de situationer då rekonstruktionsgäldenären, före| | beslutet om företagsrekonstruktion, har kommit i dröjsmål med | | sin prestation eller det då föreligger befarat dröjsmål. Det är i| | dessa situationer som det finns ett behov av en generell | | reglering i företagsrekonstruktionens intresse. Har gäldenären | | kommit i dröjsmål med betalningen - eller kan man befara att så | | kommer att ske - finns det ofta ett starkt behov av att han | | trots det får möjlighet att i sin verksamhet fortsätta att använda| | den vara eller tjänst som avtalet avser. Det är också vid gäldenä-| | rens betalningsdröjsmål som det är angeläget att förhindra den | | situation som består i att borgenären för att fortsätta leverans| | eller annan fullgörelse tilltvingar sig betalning för tidigare | | obetalda leveranser och på så sätt också tillskansar sig förmåner på| | övriga ackordsborgenärers bekostnad. | | En särskild fråga är om en regel som inskränker motpartens | | hävningsrätt bör gälla i alla avtalsrelationer eller bara när | | gäldenären är köpare eller motsvarande och har försummat sin | | betalningskyldighet. Om regeln skall tillämpas även när gäldenären| | är exempelvis säljare av varor eller leverantör av tjänster, blir| | dess tillämpningsområde avsevärt vidare än den regel som | | utredningen föreslår. | | Uppenbarligen har en regel främst betydelse för de situationer då| | gäldenären är köpare av varor eller tjänster i ett avtal om | | successiva leveranser och har, vid ett eller flera tillfällen, | | betalat för sent eller inte alls. Skälen för en regel som | | inskränker hävningsrätten vid dröjsmål har emellertid bärkraft även| | när gäldenären är säljare. Situationen kan exempelvis vara den att| | en gäldenär som kontinuerligt levererar insatsvaror till ett | | annat företag har försummat leveranstider i en sådan utsträckning| | att motparten har fått hävningsrätt. För en lyckosam | | rekonstruktion av leverantörsföretaget kan det vara nödvändigt att| | avtalet i fråga inte hävs. Detta kan en motpart utnyttja genom | | att som villkor för att inte häva begära exempelvis kontant | -------------------------------------------------------------------- | betalning för den skada som han drabbats av på grund av de | | försummade leveranserna.