prop · GJ03119 · 1996-01-01 00:00:00 — Slutligen bör RFV, liksom i | |dag, få föreskriva om förhandsprövning även i andra fall.| |Samma regler bör gälla för privata och offentliga | |vårdgivare. | | På bör det totala antalet förhandsprövningar| |inte öka. Innan en prövning har gjorts i fråga om vilka| |försäkrade som har rätt till förhöjd försäkringsersättning på| |grund av ett långvarigt väsentligt ökat tandvårdsbehov| |till följd av långvarig sjukdom eller funktionshinder,| |kan dock en ökning av engångskaraktär förutses. | |Resursmässigt bör denna prövning kunna underlättas om den| |kan göras förenklad för försäkrade som får stöd enligt lagen| |(1993:1090) om särskilt stöd och service åt vissa | |funktionshindrade. För övriga bör hanteringen underlättas| |av att prövningen föreslås göras med underlag både från| |läkare och tandläkare. | | Sammantaget bör fördelarna med den systemlösning som| |regeringen redovisat överväga den rent administrativa| |nackdelen med två parallella system. | | | | | |Administration, uppföljning och försäkringstandläkarnas| | | |roll | | | |Regeringen anser att uppföljningen av de | |administrativa effekterna av förslaget liksom | |effekterna av försäkringsförändringen i stort, blir en| |viktig uppgift för framför allt RFV, försäkringskassorna| |och vårdgivarna. Vi anser också, liksom bl.a. | |och flera försäkringkassor, att| |det utrymme som skapas hos kassorna genom de | |förenklade administrativa rutinerna bör utnyttjas för en| |ökad uppföljning av försäkringstillämpningen. Det bör då| |vara fråga om en aktiv fältorienterad uppföljning, som| |företas mot bakgrund av vunna erfarenheter och som | |inte enbart hänför sig till enskilda ersättningsärenden.| | Vi vill också peka på att det skapade administrativa| |utrymmet bör täcka eventuella behov av ökade resurser för| |uppföljning på RFV som kan bli följden av de i | |avsnitt 5.6 förordade urvalsundersökningarna i den | |löpande uppföljningen. | | I samband härmed vill vi understryka vikten av att | |försäkringstandläkarnas uppgifter och ställning anpassas| |till de nya behoven. Arbetsuppgifterna för dessa bör | |ges en mer uttalad inriktning på uppföljning och | |kontroll. Försäkringstandläkarna är huvudansvariga för| |arbetet med att definiera försäkringens standard. Detta| |är inte minst viktigt med ett särskilt högkostnadsskydd| |där behandlingsförslag kommer från både tandläkare som| |betalar patientandelen själva och från tandläkare där| |patienten eller eventuellt en privat försäkring | |betalar. Det är mot den bakgrunden angeläget att rollen| |som ombud för den allmänna försäkringen förstärks och| |förtydligas. Vi delar ÖTF:s uppfattning att, i samma | |syfte, en översyn av försäkringstandläkarnas | |anställningsvillkor bör göras. ÖTF förordade t.ex. ett| |alternativ med tidsbegränsade förordnanden. | | | | | |Förutsättningar för kontroll, vårdersättningsregister| | | |En förutsättning för att försäkringskassorna effektivt| |skall kunna svara för nödvändig administration av det| |förändrade ersättningssystemet, inkl. utbetalningar, | |kontroll och uppföljning, är att de har tillgång till| |lokala ADB-baserade vårdersättningsregister. Det innebär| |personregistrering på ADB-medium och sådan omfattande| |registrering av personuppgifter kräver i princip | |lagstöd. | | Utredningen om socialförsäkringsregisterlag, som | |lämnade sitt slutbetänkande , omfattade inte| |s.k. vårdersättningsregister, dvs. register som har | |till ändamål att bidra till en rationell hantering av| |räkningar från vårdgivare. | | RFV har på uppdrag av regeringen utrett frågan om | |ADB-baserade vårdersättningsregister, bl.a. med hänsyn| |till utvecklingen av de rättsliga aspekterna, och | |därvid utarbetat ett förslag till författningsreglering.| |RFV:s förslag har i de delar det berör tandvården | |remissbehandlats och beredningen av ärendet beräknas | |vara avslutad . Regeringen anser att| |förslaget avseende vårdersättningsregister mot bakgrund| |av tidsaspekten bör behandlas för sig och avser att | |återkomma till med ett förslag till | |författningsreglering tidigast . | | RFV har i sitt remissvar aktualiserat ett behov av | |ett gemensamt centralt ADB-register med uppgifter om | |vilka försäkrade som ingått premietandvårdsavtal. Ett| |sådant register skulle i första hand användas av kassan,| |när en vårdgivare anmäler att ett premietandvårdsavtal| |har ingåtts eller skickar in en tandvårdsräkning, för att| |kontrollera att en försäkrad inte redan är ansluten som| |premietandvårdspatient och därmed redan föranlett | |ersättning från försäkringen. Dessutom förekommer att| |patienter är inskrivna hos en annan kassa än den där | |vårdgivaren är ansluten. ------------------------------------------------------- | Enligt den förordade tillämpningen skall | |skicka en bekräftelse direkt till de| |patienter som en vårdgivare anmäler att premie- | |tandvårdsavtal ingåtts med. I kombination med det | |faktum att få patienter torde vara intresserade av att| |betala dubbelt för sin tandvård, antingen genom att ingå| |premietandvårdsavtal med flera vårdgivare eller genom| |att betala för både premietandvård och tandvård enligt| |åtgärdstaxa, bör risken för ett överutnyttjande av | |försäkringen vara mycket liten. Till detta kommer att| |försäkringsersättning enligt åtgärdstaxa i flera fall,| |t.ex. i samband med tandvård vid olycksfall, avses | |vara det normala även för premietandvårdspatienter. I| |samband med att propositionen (1992/93:193) om | |sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäk- | |ringskassorna behandlades ansåg | |socialförsäkringsutskottet (1992/93:SfU19) att det bör| |finnas möjlighet att lämna ut uppgifter i lokala | |register till RFV i den mån arbetet med tillsyn, | |uppföljning, utvärdering och framställning av statistik| |inte kan med avidentifierade uppgifter. Den | |metoden bör i nödvändiga fall kunna användas även inom| |tandvården. Mot den bakgrunden är vår uppfattning att| |RFV bör klara kontroll och uppföljning med lokala | | | | | |register. | | | | | |6.3 Ekonomiska effekter | | | |Att främja patientens möjligheter att förstå och | |ekonomiskt överblicka sina kostnader för tandvård har| |varit ett viktigt mål i förändringsarbetet såväl för | |premietandvård som åtgärdstaxa. I det följande redovisas| |de ekonomiska konsekvenserna för tandvårdens tre | |viktigaste aktörer; försäkringen, patienterna och vård-| |givarna. Utgångspunkten för de ekonomiska övervägandena| |om subventionsnivåer har varit dels den ram för | |tandvårdsförsäkringen som återfinns i årets | |budgetproposition, dels att kostnadsneutralitet skall| |gälla, dvs. att försäkringens genomsnittliga ekonomiska| |stöd, räknat per patient i åldersgruppen, bör vara lika| |stort i tandvård enligt åtgärdstaxa och premietandvård.| | ÖTF redovisade kostnadsberäkningar utifrån de | |förhållanden som rådde . Därefter har kraftiga| |utgiftsminskningar skett inom tandvårdsförsäkringen och| |beräkningsunderlaget reviderats. Regeringen har på | |förslag av RFV beslutat höja tandvårdstaxan fr.o.m. den| |för tandvårdspersonalens åtgärder| |och för tandtekniska arbeten. I genomsnitt | |innebär detta en höjning av tandvårdskostnaderna med | |. Med nuvarande ersättningssystem och samma| |vårdvolym som /94 har höjningen beräknats motsvara| |en ökning av totalkostnaderna för vuxentandvård enligt| |tandvårdstaxan med . Utredningens | |beräkningar vad gäller försäkringens totala kostnader har| |därmed i stora delar blivit inaktuella. | | | | | |Ekonomiska effekter för försäkringen | | | |Med premietandvård blir kostnaderna för försäkringen | |lättare att överblicka och förutsäga. Åtgärdstaxans ändrade| |utformning bör leda till besparingar utöver dem som | |följer av den sänkta subventionsnivån. Viktiga inslag här| |är en stramare standard i fråga om behandlingar, | |material och tandtekniskt arbete. En annan fråga som | |måste beaktas i taxeutformningen är en anpassning av | |ersättningen inom förebyggande vård efter den | |kompetensnivå som behövs. I dessa hänseenden bör | |förhållandena bli desamma i premietandvården. Vidare | |förväntas i åtgärdstaxan besparingar uppkomma i själva| |tillämpningen genom att tidsdebitering inom | |allmäntandvården förbehålls särskilt prövade behov. ÖTF| |beräknade att dessa faktorer inledningsvis skulle ge | |en besparing om . | | På regeringens uppdrag lämnade RFV ett | |detaljerat förslag till ny åtgärdstaxa vad gäller | |åtgärdsstruktur och arvodesbelopp med utgångspunkt i | |ÖTF:s förslag. RFV hade inte till uppgift att beräkna| |någon viss besparing för försäkringsdelen. Verkets förslag| |till ny taxa (RFV REDOVISAR 1993:5), beräknat efter | |taxenivån per , skulle emellertid ha | |medfört en minskning av försäkringskostnaderna med drygt| |vid tillämpning av den ersättnings-| |nivå som föreslogs i prop. 1993/94:93. De strukturella| |effekterna av taxans nya utformning hade endast i | |mindre omfattning kommit till uttryck i verkets | |förslag. | | har den i prop. 1993/94:93 åsyftade | |utgiftsminskningen åstadkommits genom förändringar under| |av ersättningsnivåerna i nuvarande taxa, inkl.| |införande av självrisk. Därefter har som nämnts | |regeringen beslutat om en arvodeshöjning i | |tandvårdstaxan per samt om en höjning av| |självrisken per .| | Regeringen avser att ge RFV i uppdrag att| |utarbeta förslag till ny åtgärdstaxa och arvoden i denna| |samt ersättningsbelopp i premietandvården. Vad gäller| |åtgärdstaxan skall RFV utgå från gällande arvodesnivå och| |från den nya tidigare nämnda utgiftsramen för försäk-| |ringen. Verket skall därutöver också så långt möjligt ta| |till vara de besparingseffekter som bör följa av de i| |avsnitt 4.4 angivna principerna för utformningen av | |åtgärdstaxan. Effekterna vid införande av två parallella| |ersättningssystem är emellertid svåra att bedöma. De | |beror bl.a. på om fördelningen av patienter med olika| |tandstatus i premietandvården blir densamma som i | |tandvård enligt åtgärdstaxan och på hur stor anslutningen| |till premietandvården inledningsvis blir. | | har ställt sig bakom regeringens förslag | |enligt prop. 1994/95:100 och 1994/95:150 om en | |utgiftsram för tandvårdsförsäkringen på 2 251 miljoner| |kronor för . De försäkringsersättningar per patient| |i premietandvården och subventionsnivåer i tandvård | |enligt åtgärdstaxan som beräknas rymmas inom ramen har| |redovisats i avsnitten 4.2, 4.3, 4.4 och 4.5.2. | |Beloppen är preliminära och fastställs slutligt av | |regeringen efter förslag från RFV. Sammanfattningsvis| |har följande preliminära bedömningar gjorts: | | | ------------------------------------------------------- | Ersättning från | |tandvårds- | |I Premietandvård försäkringen, prel. | | | |Försäkringsersättning för patient | |20 - 150 - | |Försäkringsersättning för patient | |400 - | | | |II Tandvård enligt åtgärdstaxa | | | |Vårdkostnader upp t.o.m. | |Vårdkostnader fr.o.m. | | | |För I och II gemensamt högkostnadsskydd | | | |Kostnader fr.o.m. för för- | |handsprövade behandlingar | | Särskilt stöd till patienter med lång- | |varigt och väsentligt ökat tandvårds- | |behov till följd av långvarig sjukdom | |eller funktionshinder. Genomsnittlig | |ersättning per patient och år i I Premie- | |tandvård eller motsvarande extra stöd | |för erlagda patientavgifter i II Tandvård | |enligt åtgärdstaxa | | | | En fördelning av försäkringsutgifterna ger | |följande vid handen. Beräkningarna har utgått ifrån att| |vårdpanorama och efterfrågan inledningsvis inte | | | |förändras. | | | |Tillgänglig utgiftsram | |Kostnad för det gemensamma | |högkostnadsskyddet - | |Kostnad för stöd till särskilda | |patientgrupper - | |Återstående ram för tandvård enligt | |åtgärdstaxan | |Kostnad för specialisttandvård utanför | |högkostnadsskyddet i premietandvård- | |Återstående ram för premietandvård1 | | | | Totalkostnaderna för vuxentandvård enligt åtgärdstaxan| |uppgick /94 till ca 8 250 miljoner | |kronor varav försäkringskostnaderna utgjorde 3 530 | |, innebärande en subventionsgrad på | |. Genom höjningen av taxenivån bedöms| |totalkostnaden uppgå till lika mycket | |eller något mer i den mån inte arvodeshöjningen till en| |början kan kompenseras av struktureffekter i det nya | |ersättningssystemet. Försäkringskostnaden skall, som | |nämnts, oavsett detta hållas inom ramen 2 251 miljoner| |kronor. De definitiva beloppen för försäkringsersättning| |i åtgärdstaxa och premietandvård kommer som nämnts att| |fastställas av regeringen efter förslag från RFV. | | | | | |Ekonomiska effekter för patienterna | | | |För en patient i premietandvård bör tandvårdskostnaderna| |bli så gott som helt förutsägbara. Väljer patienten | |tandvård enligt åtgärdstaxan bör taxans nya uppbyggnad| |medge en bättre ekonomisk överblick än tidigare, om än| |inte av samma långsiktiga karaktär som i premietand- | |vården. | | För den enskilde patienten i tandvård enligt | |åtgärdstaxa blir effekten av de skisserade | |försäkringsersättningarna beroende av vilken tandvård| |patienten behöver. Som nämnts förväntas besparingar | |dessutom uppkomma i själva tillämpningen av åtgärdstaxan.| |Dessa bör komma patienterna till del. | | Förslaget att vårdgivaren skall kunna sänka premien om| |patienten t.ex. genom egenvård förbättrar sin tandstatus| |gör att patienten bör kunna få ett tydligare inflytande| |på sina tandvårdskostnader. | | Den fria prissättningen bedöms kunna leda till en | |prispressande konkurrens inom premietandvården. | |Nackdelen för patienterna med fri prissättning avses | |minskas genom att dels alla prislistor föreslås ha | |kalenderår som giltighetstid, dels vårdgivarna föreslås| |bli skyldiga att hålla sina prislistor tillgängliga på| |den eller de försäkringskassor till vilken vårdgivaren är| |ansluten. Patienterna kan därmed göra en första jämförelse| |av olika vårdgivares premieklasser, premiebelopp osv.| |på ett och samma ställe och i samma prisnivå. Därefter| |skall det vara kostnadsfritt att hos en vårdgivare få| |reda på förutsättningarna för premieavtal inkl. premie-| |klass och -belopp. Gentemot den enskilda patienten i | |ett löpande premietandvårdsavtal avses ändring av | |premien enligt ny prislista endast få ske i anslutning| |till avtalsårsskifte. | | Genom det särskilda högkostnadsskyddet ges ett skydd| |för patienter med mycket stora vårdbehov, direkt om | |patienten valt tandvård enligt åtgärdstaxan och indirekt| |via lägre om patienten valt premietandvård. | | Den föreslagna förhöjda årliga försäkringsersättningen för| |patienter som på grund av långvarig sjukdom eller | |funktionshinder har ett långvarigt väsentligt ökat | |tandvårdsbehov och härigenom får betydande merkostnader| |för sin tandvård skall möjliggöra för vårdgivarna att| |erbjuda dessa patienter premietandvårdsavtal enligt | |samma prislistor som övriga patienter. | | | | | |Ekonomiska effekter för vårdgivarna | | | |Regeringen delar ÖTF:s bedömning att premietandvården bör| |innebära att det blir väsentligt lättare för vårdgivarna| |att överblicka sin ekonomi och att skapa ett rimligt | |rörelseresultat utan den press och de knappa | |marginaler som vårdgivarna upplever följer av nuvarande| |ersättningssystem. Bl.a. bör ett utrymme för planmässiga| |investeringar och för fortbildning och annan | |utveckling lättare kunna byggas upp. | | Liksom för patienterna, bör åtgärdstaxans nya | |uppbyggnad och rutiner också ge en bättre ekonomisk | |överblick för vårdgivarna. Vårdgivarna får genom de ändrade| |rutiner som avses tillämpas för tandtekniska arbeten | |och material möjlighet att påverka sitt resultat genom| |valet av tandteknisk leverantör. Den utgiftsminskning| |som förväntas genom tillämpningen av den förslagna taxan| |avser främst allmäntandvården. | | Det förordade särskilda högkostnadsskyddet minskar den| |ekonomiska risken som en vårdgivare tar som erbjuder | |premietandvård. Detsamma gäller vad vi förordat i fråga| |om ersättning vid arbetsskada, personskada eller | |annars på grund av olycksfall. Den förordade förhöjda| |ersättningen till patienter som på grund av långvarig| |sjukdom eller funktionshinder har ett långvarigt vä- | |sentligt ökat tandvårdsbehov bör göra det möjligt för vård-| |givarna att sluta avtal med dessa patienter på lika | |villkor som för andra patienter. | | Den försöksverksamhet som bedrivits indikerar att | |särskilt tandläkarens medelbehandlingstid per patient| |kan minskas i premietandvården. Som redovisas i bilaga| |1, avsnitt 3 Marknadsstruktur och kostnadsutveckling | |är genomsnittliga antalet patienter per tandläkare i | |mycket lågt vid en internationell jämförelse. För| |att minska utbudet av tandläkare har | |antalet utbildningsplatser minskats vid tand- | |läkarhögskolorna. Vårt förslag om införande av en | |åldersgräns för rätt till försäkringsersättning,| |syftar till att underlätta för framför allt yngre tand-| |läkare att komma in på arbetsmarknaden. | | Regeringens bedömning är att, utöver dessa åtgärder,| |producenterna på tandvårdsmarknaden själva med det | |normala arbetsmarknadspolitiska stöd som står till | |buds, liksom aktörerna på andra marknader som utsatts| |för strukturomvandling, bör klara avvecklingen| |av tandläkaröverskottet. finns exempel på| |att både landsting och privattandläkare medverkat till| |att köpa ut och lägga ner tandläkarpraktiker när tillfälle| |bjudits. Att stödja omskolning är ett sätt att underlätta| |avveckling som använts av centrala | |intresseorganisationer inom andra områden. | | | | | |Beräkningsunderlaget | | | |har i samband med | |riksdagsbehandlingen av tidigare propositioner om | |förändrat ersättningssystem för vuxentandvård visat | |intresse för närmare redogörelser för ekonomiska | |beräkningar. I anledning härav vill regeringen meddela| |följande. | | Fördjupade studier har gjorts inom departementet för| |att säkerställa de uppgifter som ligger till grund för| |de ovan redovisade beräkningarna. Den totala kostnaden| |under /94 enligt tandvårdstaxan, alltså| |inkl. patientavgifter men exkl. eventuell | |landstingsskattesubventionering, har beräknats utifrån| |RFV:s utbetalningsstatistik, redovisning av | |folktandvårdens kostnader samt en preliminär bedömning| |från verket av inarbetat bruttoarvode. Totalkostnaden| |beräknas för /94 ha uppgått till ca 8 250| |vilket är en ökning jämfört med| |/93. Detta innebär en liten real minsk-| |ning eftersom en höjning av taxan med i genomsnitt | |3,skedde fr.o.m. . | | Antal vuxna patienter som besöker tandvården| |har skattats till 4 800 000. Underlaget för | |skattningen är RFV:s statistik över antalet tand- | |vårdsräkningar som lämnas i privattandvården, statistiska| |data om genomsnittligt antal tandvårdsräkningar per | |patient samt antal patienter i folktandvården enligt | |statistik. Slutligen har slut- | |summan justerats för att av patienterna under | |, enligt en undersökning av förhållandena i | |, besöker såväl folktandvård som| |privattandvård. Slutresultatet är stabilt över kalender-| |åren och stämmer väl överens med de resultat| |som undersökningar om | |levnadsförhållanden (), senast genomförd | |1993 och , redovisar över andelen av | |befolkningen som besökt tandläkaren under det| |. | | Efterfrågan i olika åldersgrupper och | |totalkostnadsintervall har beräknats med ledning av de| |nya uppgifter som redovisats och | |från läns landsting (folktandvårdens 58| |000 patienter 1993), | |(urvalsundersökning ur befolkningen, både privat- och| |folktandvård, 5 000 patienter 1992) samt från | |(privattandvård, 440 000 patienter | |1994). Samma underlag ger uppgift om medelkostnad i | |de olika totalkostnadsintervallen. | |Efterfrågeberäkningarna bygger därmed på tandvård enligt| |åtgärdstaxan och nuvarande vårdmönster. Merparten av | |underlaget är framtaget i tider då ersättningssystemet| |inte innehöll någon s.k. självrisk. Om införandet av en| |självrisk skulle leda till viss återhållsamhet i före-| |trädesvis antalet behandlingsperioder per patient och| |detta i sin tur till lägre totalkostnader uppstår en | |utgiftsminskning som vi inte räknat med. | | Beräkningen av försäkringskostnad för stöd till | |patienter med ett långvarigt och ökat tandvårdsbehov | |till följd av långvarig sjukdom eller funktionshinder| |har utgått från en bedömning av dels antalet personer| |som behöver stöd enligt lagen (1993:1090) om särskilt| |stöd och service åt vissa funktionshindrade, ca 100 | |000, dels av andra aktuella grupper, ca 50 000, dvs. | |totalt ca 150 000 personer. Bedömningen överensstämmer| |med ÖTF:s beräkning med stöd av statistik som finns om| |motsvarande grupper i . Försäkringens merkostnad| |för det tandvårdsbehov som uppkommit till följd av | |långvarig sjukdomen eller funktionshindret har upp- | |skattats till i genomsnitt per patient och år| |eller . Genomsnittsbeloppet | |motsvarar eller drygt 2 | |tandhygienisttimmar. En första bedömning av antal | |patienter och kostnader bör kunna redovisas i samband| |med att RFV utarbetar underlag till förordningen om | |tandvårdsersättning. | | Hälften av de uppskattade försäkringskostnaderna för| |specialisttandvård har antagits avse kostnader som | |inte täcks av högkostnadsskyddet. Om alla patienter | |skulle ansluta sig till premietandvård beräknas försäk-| |ringskostnaden för specialisttandvård uppgå till | |. Underlaget för skattningen är dock| |osäkert eftersom den statistik som finns tillgänglig | |inte omfattar all specialisttandvård. | | | | | | | |7 Avgifter inom barn- och ungdomstandvården | | | | | | Skälen för regeringens förslag: har hos regeringen hemställt att landstingens vårdåtagande inom barn- och ungdomstandvården skall preciseras och hur folktandvården kan agera utanför åtagandeområdet. Primärvården i Ale har hos regeringen hemställt att regeringen omgående prövar frågan vilka möjligheter en huvudman har att ta ut avgift för viss typ av barn- och ungdomstandvård. Det har även väckts motioner i om en rätt för folktandvården att utföra viss barn- och ungdomstandvård mot avgift. Det har t.ex. ansetts att det bör vara tillåtet för folktandvården att ta ut avgifter a) vid önskemål om högre kvalitet än skadan kräver b) vid ersättning av bortslarvad tandställning c) för tandskydd vid idrottsutövning. har konstaterat (bet 1994/95:SoU20) med hänvisning till regeringens kommande proposition om tandvård, att inte bör föregripa regeringens kommande behandling av frågan. Landstingen skall enligt 7 § tandvårdslagen svara för regelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar till och med det år då de fyller . Tandvården innefattar även specialisttandvård. Den skall vara avgiftsfri för patienten. Enligt vår uppfattning bör barn- och ungdomstandvården även i fortsättningen vara avgiftsfri för patienterna. har landstingen en ekonomisk situation som kräver systematiska prioriteringar. Olika behov får vägas mot varandra och det är inte alltid möjligt att erbjuda en maximal ambitionsnivå inom alla vårdområden. Ett exempel på detta inom barn- och ungdomstandvården är mindre bettfel. Endast de bettfel som medför funktionsstörningar, risk för skador på tänder och omgivande vävnader eller innebär allvarlig psykisk belastning för den enskilde individen behandlas inom folktandvården. Denna vård har i sig en betydande omfattning och berör mer än en fjärdedel av alla barn och ungdomar. För vuxna patienter gäller att tandvårdsersättning endast lämnas för be- handling som är nödvändig för att uppnå ett funktionellt och utseendemässigt godtagbart resultat. Samma förutsättning kommer att gälla även efter det att ett reviderat ersättningssystem för vuxna införts. Patienten kommer dock att genom att ersätta den ytterligare kostnaden kunna få behandlingsåtgärder utförda som ligger utöver försäkringens normala standard. Landstingen får numera sluta avtal med annan om att utföra uppgifter inom barn- och ungdomstandvården, med undantag av sådana uppgifter som innefattar myndighetsutövning.