prop · GJ0310D3 · 1996-01-01 00:00:00 — Till posten får därutöver endast hänföras tillgodohavanden hos centralbanker och postgiro i det land eller de länder där kreditinstitutet är etablerat. Sådana tillgodohavanden måste när som helst kunna disponeras fritt. Andra fordringar på centralbanker och postgiro skall enligt direktivet tas upp som Utlåning till kreditinstitut eller som Utlåning till allmänheten. Direktivets post 2, Statsskuldförbindelser och andra skuldbevis som är belåningsbara i centralbanker, benämns i regeringens förslag Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m. i syfte att erhålla en enklare benämning. Direktivets post 2 omfattar, enligt artikel 14, för det första stats- skuldförbindelser och andra liknande värdepapper, dvs. skattkammarväxlar, statsobligationer och andra liknande skuldbevis, emitterade av offentliga organ och belåningsbara i centralbanker i det land eller de länder där kreditinstitutet är etablerat. Skuldbevis som emitterats av offentliga organ och som inte är belåningsbara i det land eller de länder där kreditinstitutet är etablerat skall tas upp under posten Obligationer och andra räntebärande värde- papper. Vidare skall posten Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m. omfatta värdepapper som är belåningsbara i centralbanker i den mån värdepapperen enligt nationell lag är belåningsbara i centralbanker i det land eller de länder där kreditinstitutet är etablerat. Direktivets post 3, Fordringar på kreditinstitut, benämns i regeringens förslag Utlåning till kreditinstitut. Därmed erhålls en parallell benämning med direktivets begrepp Utlåning till allmänheten. I såväl den engelska som den franska direktivtexten används samma begrepp för båda dessa typer av fordringar. Direktivets post 3 omfattar, enligt artikel 15, alla fordringar som uppkommit genom banktransaktioner som det kreditinstitut eller värdepappersbolag, vilket upprättar balansräkningen, företagit med inhemska och utländska kreditinstitut, oavsett hur transaktionen rubricerats i det enskilda fallet. Undantag skall göras endast för fordringar som representeras av obligationer eller andra värdepapper som skall tas upp under posten Obligationer och andra räntebärande värdepapper. Det bör därvid noteras att fordringar på kreditinstitut som enligt lag är belåningsbara i centralbanker enligt artikel 14 skall redovisas under Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m. Artikeln innehåller en från artikel 2 avvikande definition av begreppet kreditinstitut vilken sammanfattningsvis innebär att i begreppet kreditinstitut inte inkluderas finansiella institut men däremot centralbanker och officiella inhemska och internationella bankinrättningar samt att företag av motsvarande slag utanför EG inkluderas. Det kan anmärkas att ett finansiellt institut definieras i andra banksamordnings- direktivet (89/646/EEG) som ett institut som utan att vara ett kreditinstitut har en huvudsaklig verksamhet som består i att förvärva aktier eller andelar eller att ägna sig åt utlåning, finansiell leasing, betalningsförmedling, värdepappers- eller valutahandel för egen eller kunders räkning eller portföljförvaltning och rådgivning m.fl. angivna verksamheter. Fordringar på företag som inte uppfyller de nu nämnda villkoren skall tas upp under Utlåning till allmänheten. Det kan noteras att begreppet betalbar på anfordran, vilket är av betydelse för tillämpningen av specifikationskravet vad avser gränsdragningen mellan post 1 och post 3, definieras i direktivets artikel 11. Där anges att endast belopp som kan tas i anspråk när som helst eller beträffande vilka det har avtalats en löp- eller uppsägningstid som underskrider eller en arbetsdag, skall anses betalbara på anfordran. Posten 4 omfattar, enligt artikel 16, alla tillgångar i form av fordringar på inhemska och utländska kunder som inte är kreditinstitut, oavsett hur transaktionen rubricerats i det enskilda fallet. Undantag skall göras endast för fordringar i form av obligationer eller andra värdepapper som skall tas upp under post 5, Obligationer och andra räntebärande värdepapper. Det bör därvid noteras att fordringar som enligt lag är belåningsbara i centralbanker enligt artikel 14 skall redovisas under Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m. Obligationer och andra räntebärande värdepapper Direktivets post 5, Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning, benämns i regeringens förslag Obligationer och andra räntebärande värdepapper. I används traditionellt begreppet ränta i stället för termen fast avkastning. Direktivets post 5 omfattar, enligt artikel 17, sådana omsättningsbara obligationer och andra räntebärande värdepapper som emitterats av kreditinstitut eller andra företag eller offentliga organ. Härvid gäller dock att värdepapper som emitterats av offentliga organ skall omfattas endast i den mån de inte skall tas upp under posten Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m. Motsvarande bestämmelse torde dock gälla även för andra fordringar som enligt lag är belåningsbara i centralbanker. Dessa skall enligt artikel 14 redovisas under Be- låningsbara statsskuldförbindelser m.m. Aktier och andelar (som inte ingår i post 7 eller 8) Direktivets post 6, Aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning, benämns i regeringens förslag Aktier och andelar (som inte ingår i post 7 eller 8). Med utdelning avses det som direktivet benämner rörlig avkastning. Eftersom aktier och andelar, i enlighet med direktivet, även kan upptas under posterna 7 och 8 görs ett uttryckligt undantag för dessa i benämningen på förevarande post. Aktier och andelar i intresseföretag Direktivets post 7, Ägarintressen, benämns i regeringens förslag Aktier och andelar i intresseföretag. Direktivets post 8, Aktier och andelar i anknutna företag, benämns i regeringens förslag Aktier och andelar i koncernföretag. Begreppen ägarintresse och anknutet företag införs inte i detta sammanhang utan de etablerade termerna intresseföretag och koncernföretag används. Aktier och andelar i koncernföretag Se kommentaren till post 7. Immateriella anläggningstillgångar a) Goodwill b) Andra immateriella anläggningstillgångar Direktivets post 9, Immateriella anläggningstillgångar, omfattar, enligt artikel 4, vissa tillgångar som anges i det fjärde direktivets artikel 9. Dessa är i) kostnader för bolagsbildning om nationell rätt medger att de redovisas som tillgångar, ii) forsknings- och utvecklingskostnader om nationell rätt medger att de redovisas som tillgångar, iii) koncessioner, patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter om de är förvärvade mot vederlag och nationell rätt medger att de redovisas som tillgångar, iv) goodwill om den förvärvats mot vederlag samt v) förskottsbetalningar. Direktivets specifikation av posten Immateriella anläggningstillgångar på kostnader för bolagsbildning har utgått i regeringens förslag. Sådana kostnader får enligt lagförslaget inte aktiveras. 10.Materiella tillgångar a) Inventarier b) Leasingobjekt c) Byggnader och mark Direktivets post 10, Materiella anläggningstillgångar, benämns i regeringens förslag Materiella tillgångar. Ändringen har företagits i syfte att under posten även skall kunna redovisas materiella omsättningstillgångar, såsom t.ex. övertagna fastigheter. Direktivet medför att nästan alla tillgångsposter kan innehålla såväl omsättnings- som anläggningstillgångar. Detta synsätt bör gälla även för denna post. Direktivets post 10 omfattar, enligt artikel 4, vissa tillgångar som anges i det fjärde direktivets artikel 9. Dessa är i) mark och byggnader, ii) tekniska anläggningar och maskiner, iii) övriga anläggningar, verktyg och maskiner samt iv) förskottsbetalningar och pågående nyanläggningar. I förhållande till direktivet har tillkommit en indelning av posten Materiella tillgångar på a) Inventarier, b) Leasingobjekt och c) Byggnader och mark. Inven- tarier och Leasingobjekt utgör enligt särföreskrifter (FFFS 1994:38) om kreditinstituts årsredovisning och delårsrapportering huvudrubriker i uppställningsformen. Även bör dessa poster framgå av balansräk- ningens tillgångssida för att bibehålla genomlysningen av dessa i flertalet fall väsentliga poster. Likaledes bör posten Byggnader och mark intas i ÅRKL:s balansräkningsschema. Dessa tillgångar kan uppgå till stora belopp om t.ex. ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag övertagit fastigheter från fallerande låntagare. 11.Tecknat ej inbetalt kapital Direktivets post 14, Tecknat ej inbetalt kapital som är infordrat, har utgått i regeringens förslag. Därvid har den möjlighet som anges i direktivets artikel 4 utnyttjats. Artikeln medger att medlemsländerna får föreskriva att infordrat kapital skall redovisas under posten Tecknat ej inbetalt kapital. Därmed saknas anledning att införa posten Tecknat ej inbetalt kapital som är infordrat i svensk rätt. Direktivets post 12, Egna aktier eller andelar, benämns i regeringens förslag Egna aktier. Det torde för de juridiska personer som utgör kreditinstitut eller värdepappersbolag inte vara möjligt att inneha egna andelar. Det kan däremot förekomma situationer där kreditinstitut eller värdepappersbolag innehar egna aktier. Av 4 kap. 14 § förslaget till årsredovisningslag jämförd med 4 kap. 1 § ÅRKL följer att egna aktier inte får tas upp till något värde. I denna post redovisas tillgångar som inte skall tas upp i annan tillgångspost. 14.Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Under rubriken redovisas tillgångsposter som behövs för en korrekt periodisering, t.ex. förutbetald hyreskostnad. Skulder, avsättningar och eget kapital Direktivets post 1, Skulder till kreditinstitut, benämndes i kommitténs förslag Skulder till kreditinstitut och centralbanker. Benämningen syftade till att klargöra postens innehåll. Posten skall enligt artikel 18.2 även omfatta skulder till centralbanker. Mot bakgrund av att tillgångsposten Utlåning till kreditinstitut, för vilken kommittén inte föreslagit någon motsvarande ändring, i vissa fall omfattar fordringar på centralbanker (jfr artikel 15) bör direktivets benämning på posten väljas för att erhålla parallella benämningar på tillgångs- och passivsidan. Direktivets post 1 omfattar, enligt artikel 18, alla skulder som uppkommit ge- nom banktransaktioner som det kreditinstitut eller värdepappersbolag, vilket upprättar balansräkningen, företagit med inhemska och utländska kreditinstitut, oavsett hur transaktionen rubricerats i det enskilda fallet. Undantag skall göras endast för obligationer eller andra värdepapper som skall tas upp under posten Emitterade värdepapper m.m. Artikeln innehåller en från artikel 2 avvikande definition av begreppet kreditinstitut vilken sammanfattningsvis in- nebär att begreppet kreditinstitut inte omfattar finansiella institut men där- emot centralbanker, officiella inhemska och internationella bankinrättningar samt att företag av motsvarande slag utanför EG ingår. In- och upplåning från allmänheten a) Inlåning b) Upplåning Direktivets post 2, Inlåning från allmänheten, benämns i regeringens förslag In- och upplåning från allmänheten. Ändringen utgör en anpassning till svensk terminologi. Av direktivets artikel 18 följer att posten skall, med visst undantag, omfatta all inlåning ("all amounts owed") från andra borgenärer än kreditinstitut oavsett hur transaktionen rubricerats i det enskilda fallet. I torde med begreppet inlåning åsyftas skulder i en trängre bemärkelse. Med inlåning torde i allmänhet förstås insatta sparmedel i bank. Direktivets post 2.a), Insatta sparmedel, benämns mot bakgrund av detta Inlåning, medan direktivets post 2.b), Övriga skulder, benämns Upplåning. Direktivets post 2 omfattar, enligt artikel 19, all inlåning från andra borgenärer än kreditinstitut enligt definitionen i artikel 18, oavsett hur transaktionen rubricerats i det enskilda fallet. Undantag skall göras endast för upplåning i form av obligationer eller andra värdepapper som skall tas upp under posten Emitterade värdepapper m.m. Utgivna sparobligationer redovisas under den- na post när de inte är omsättningsbara. Emitterade värdepapper m.m. a) Emitterade skuldebrev b) Övriga Direktivets post 3, Skulder representerade av emitterade värdepapper, benämns i regeringens förslag Emitterade värdepapper m.m. i syfte att erhålla en enklare benämning. Direktivets post 3 omfattar, enligt artikel 20, såväl obligationer som skulder för vilka omsättningsbara värdepapper har emitterats. Som exempel anges bankcertifikat, "bons de caisse" och skulder enligt egna accepter eller egna växlar. Därvid skall endast växlar som ett kreditinstitut utställt för egen upplåning och för vilka institutet svarar som trassat räknas som egna accepter. I posten redovisas skulder som inte skall redovisas som annan skuldpost. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter I denna post ingår vissa skuldposter som skall redovisas för en korrekt periodi- sering, t.ex. ett belopp som skall periodiseras till kommande räkenskapsår. Avsättningar a) Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser b) Avsättningar för skatter c) Övriga avsättningar I denna post redovisas förpliktelser som är att hänföra till avsättningar. Direktivets post 7, Efterställda skulder, omfattar, enligt artikel 21, sådana skulder för vilka det genom avtal bestämts att de, vare sig de representeras av värdepapper eller ej, skall i händelse av likvidation eller konkurs återbetalas först efter det att alla övriga borgenärer tillgodosetts. Posten har tillkommit i förhållande till direktivet på skäl som redovisas i allmänmotiveringen, avsnitt 9.7. Aktiekapital / Grundfond / Insatskapital Direktivets post 9, Tecknat kapital, benämns i regeringens förslag Aktiekapital / Grundfond / Insatskapital. Därmed kan för respektive typ av associationsform tillämplig term på vad direktivet betecknar som tecknat kapital användas i årsredovisningen. Aktiebolag och bankaktiebolag skall således benämna posten Aktiekapital, sparbanker skall benämna posten Grundfond medan föreningsbanker skall benämna posten Insatskapital. Direktivets post 9 omfattar, enligt artikel 22, kapital som, oavsett hur det betecknats i det enskilda fallet, enligt nationell lag skall räknas som eget kapital tecknat av aktieägare eller andra innehavare, allt efter det ifrågavarande institutets associationsform. I överenstämmelse med motsvarande anpassningar i nya årsredovisningslagen föreslås att direktivets post 10, Överkurs vid emission, benämns Överkursfond. Till denna fond tillförs överskjutande belopp när aktier emitterats till en kurs överstigande nominellt belopp. Uppskrivningsfond innehåller belopp som efter uppskrivning av anläggnings- tillgång avsatts till uppskrivningsfond. Enligt lagförslaget skall vissa upplysningar lämnas om fonden (se 5 kap. 5 § förslaget till årsredovisningslag jämfört med 5 kap. 1 § ÅRKL). 12.Andra fonder a) Reservfond b) Fond för orealiserade vinster c) Garantifond d) Övriga fonder I överenstämmelse med motsvarande anpassningar i årsredovisningslagen föreslås att Direktivets post 11, Kapitalreserver, benämns Andra fonder och placeras efter posten Uppskrivningsfond. Direktivets post 12 omfattar, enligt artikel 23, alla slag av reserver som i artikel 9 i det fjärde direktivet angivits och definierats under posten Kapitalreserver (Andra fonder). Dessa reserver är 1. lagstadgad reserv om nationell lagstiftning kräver sådan reserv, 2. reserv för egna aktier och andelar om nationell lagstiftning kräver sådan reserv, 3. reserver föreskrivna i bolagsordningen, samt 4. övriga reserver. För kreditinstitut vars asso- ciationsform inte omfattas av det fjärde direktivet (dvs. i sparbanker, föreningsbanker och hypoteksinstitut) får medlemsstaterna vid behov föreskriva även andra slag av reserver. De slag av reserver som därvid avses skall i berörda kreditinstituts balansräkningar redovisas särskilt, som delposter till Aktiekapital / Grundfond / Insatskapital, med undantag för uppskrivningsfond som skall tas upp under post 11, Uppskrivningsfond. 13.Balanserad vinst eller förlust Posten innehåller ackumulerade vinster eller ackumulerade förluster från tidigare räkenskapsår. Direktivets post 7, Vinst under räkenskapsåret, och post 16, Förlust under rä- kenskapsåret, har utgått i regeringens förslag. Därvid har den möjlighet som anges i direktivets artikel 4 utnyttjats vilken ger en möjlighet att i nationell lag föreskriva att vinsten eller förlusten under räkenskapsåret skall redovisas som passivsidans sista post. Därmed saknas anledning att i svensk rätt ändra redovisningen av vinst eller förlust under räkenskapsåret. Direktivets post 14, Vinst eller förlust under räkenskapsåret, benämns i överenstämmelse med motsvarande anpassning enligt nya årsredovisningslagen för Årets resultat. Panter m.m. har diskuterats i allmänmotiveringen, avsnitt 11.2. Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skulderoch för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag försig Inom linjen skall som post 1 redovisas för egna skulder ställda säkerheter. Bankredovisningsdirektivet uppställer inget krav på att som egen post under ba- lansräkningen uppta för egna skulder ställda säkerheter. Däremot föreligger en upplysningsplikt till följd av det fjärde direktivet. Den enligt gällande rätt angivna benämningen ställda panter m.m., som även om- fattar andra ställda säkerheter, har i regeringens förslag ersatts med det övergripande begreppet ställda säkerheter. Redovisning av ställda säkerheter bör i förekommande fall avse även eventuella säkerheter ställda för avsättningar. För kreditinstitut och värdepappersbolag torde ställda säkerheter i form av inteckningar normalt vara av mindre betydelse. Motsvarande krav på särredovis- ning av sådana säkerheter har därför inte tagits in i ÅRKL:s balansräknings- schema. En ytterligare indelning måste dock göras om en delpost är av betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande bild (se 3 kap. 4 § nya årsredovis- ningslagen jämfört med 3 kap. 2 § ÅRKL). Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig Posten 2 avser panter m.m. ställda för annat än egna skulder och för såsom avsättningar redovisade förpliktelser. Enligt bankredovisningsdirektivets arti- kel 24 skall tillgångar som pantförskrivits för tredje mans förpliktelser tas upp under Ansvarsförbindelser. Vad som krävs enligt direktivet bör anses tillgodosett genom att sådana panter m.m. redovisas inom linjen som egen post. I den mån det förekommer att panter ställts för egna ansvarsförbindelser bör även de anges i denna post. Ansvarsförbindelser a) Accepterade och endosserade växlar b) Garantier c) Övriga ansvarsförbindelser Posten 3 avser ansvarsförbindelser. I ÅRKL:s schema för balansräkningen har intagits bestämmelser om en särredovisning av accepterade och endosserade växlar samt garantier. Åtaganden a) Åtaganden till följd av återköpstransaktioner b) Övriga åtaganden Posten 4 avser Åtaganden. Posten har sin bakgrund i artikel 25 i bankredovisningsdirektivet. Enligt artikeln skall upplysningar lämnas om alla oåterkalleliga åtaganden som innebär risktagande. I schemat för balansräkningen föreskrivs en uppdelning enligt artikel 4 i åtaganden till följd av återköpstransaktioner och övriga åtaganden. Om det inte är möjligt att uppskatta åtagandet till ett visst belopp bör i stället sammanfattande upplysningar lämnas om åtagandets karaktär och de omständigheter som gör att åtagandet inte går att beloppsbestämma. Kommentarer till resultaträkningens poster och bankredovisningsdirektivets arti- klar därom I det följande kommenteras posterna i lagens resultaträkningsschema. I samband därmed lämnas en redogörelse för bankredovisningsdirektivets artiklar om inne- hållet i posterna. På samma sätt som för balansräkningen bör närmare föreskrifter om posternas innehåll meddelas av regeringen eller . Direktivets post 1, Ränteintäkter och liknande intäkter, benämns i regeringens förslag Ränteintäkter för att erhålla en enklare benämning. Direktivets post 2, Räntekostnader och liknande kostnader, benämns i re- geringens förslag Räntekostnader i syfte att erhålla en enklare benämning (se post 3 i balansräkningsschemat). Direktivets post 1, Ränteintäkter och liknande intäkter, samt post 2, Ränte- kostnader och liknande kostnader, omfattar enligt artikel 29 alla vinster och förluster som uppkommer i bankverksamhet. Direktivets post 1 avser alla intäkter från tillgångar upptagna under till- gångsposterna 1-5; Kassa och tillgodohavanden hos centralbanker, Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m., Utlåning till kreditinstitut, Utlåning till all- mänheten, Utlåning till allmänheten och Obligationer och andra räntebärande värdepapper, oberoende av hur de beräknats. I posterna skall också ingå över tiden fördelade intäkter som uppkommit därigenom att tillgångar förvärvats till lägre belopp , eller att skulder iklätts till högre belopp , vad som skall betalas på förfallodagen. Direktivets post 2 avser alla kostnader för skulder upptagna under skuld- posterna 1, 2, 3 och 8; Skulder till kreditinstitut, In- och upplåning från allmänheten, Emitterade värdepapper m.m. samt Efterställda skulder, oberoende av hur de beräknats. I posterna skall också ingå över tiden fördelade utgifter som uppkommit därigenom att tillgångar förvärvats till högre belopp , eller att skulder iklätts till lägre belopp än vad som skall betalas på förfallodagen. Vidare skall i respektive post även tas upp intäkter respektive kostnader som uppkommit på grund av säkrade terminskontrakt och som är fördelade över kontrak- tets faktiska löptid och har räntekaraktär. Vidare skall i respektive post tas upp ränteliknande arvoden och provisioner som beräknas på tidsbasis eller på grundval av fordringens respektive skuldens storlek. I förhållande till direktivet har posten Leasingintäkter tillkommit på skäl som anges i allmänmotiveringen, avsnitt 9.2.2. Se kommentaren till post 1. Direktivets post 3, Intäkter från värdepapper, benämns i regeringens förslag Erhållna utdelningar. Av begreppet Erhållna utdelningar framgår tydligare vad som skall tas upp under posten, dvs. intäkter från aktier, intäkter från intresseföretag och intäkter från aktier och andelar i koncernföretag, men däremot inte intäkter från räntebärande värdepapper eller från handel med värdepapper. Ifrågavarande post omfattar enligt artikel 30 all utdelning och alla övriga intäkter från värdepapper med rörlig avkastning, från ägarintressen och från aktier och andelar i anknutna företag. Intäkter från aktier och andelar i förvaltningsbolag skall också ingå i denna post. Enligt artikel 31 skall - utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om vad som skall tas upp som ränteintäkt respektive räntekostnad -till Provisionsintäkter räknas intäkter från alla tjänster som tillhandahållits tred- je man. Till Provisionskostnader räknas alla kostnader för tjänster som till- handahållits av tredje man. Det anförda gäller särskilt a) provisioner hänförliga till garantigivning, till låneförvaltning för andra långivares räkning och till värdepapperstransaktioner för tredje mans räkning, b) provisioner och andra avgifter samt intäkter hänförliga till betalningstrans- aktioner, kontoadministration, samt förvaring och förvaltning av värdepapper, c) provisioner hänförliga till transaktioner i utländsk valuta och försäljning och köp av mynt och ädla metaller för tredje mans räkning samt d) provisioner för mäklartjänster i samband med inlånings-, försäkrings- och låneavtal. Se kommentaren till post 5. Nettoresultat av finansiella transaktioner Direktivets post 6, Nettovinst eller nettoförlust av finansiella transaktioner, benämns i regeringens förslag Nettoresultat av finansiella transaktioner, för att erhålla en enklare benämning.