prop · GJ0389 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås att utbildningsmöjligheterna i för utlandssvenska barn och ungdomar breddas och garanteras genom ett statsbidragssystem som omfattar alla skolformer från och med årskurs 7 i eller motsvarande till och med gymnasieskolan eller motsvarande. Statsbidraget skall lämnas till anordnaren av utbildningen och följer den enskilde eleven oavsett skolform. Eleven skall vidare ges ett bidrag för inackordering. Den nuvarande utbildningsformen riksinternatskola behålls under en övergångstid. Regleringen anpassas dock i riktning mot vad som gäller för fristående skolor. Staten träffar avtal om statsbidrag till dessa skolor och om formerna för verksamheten. Statsbidrag lämnas för alla utlandssvenska elever dock minst för ett i avtalet garanterat antal årselevplatser. En riksinternatskola skall liksom tidigare även kunna ta emot elever bosatta i . Hemkommunen skall vara skyldig att fördela resurser för en sådan elev på samma sätt som om eleven gick i en fristående skola. 1 Förslag till riksdagsbeslut......................... 3 2 Lagtext............................................. 4 3 Ärendet och dess beredning.......................... 9 4 Nuvarande reglering................................. 9 5 Förändrat system.................................... 11 6 Författningskommentar............................... 16 Bilaga 1 Sammanfattning av Promemorian Ändring av regleringen för riksinternatskolor, utarbetad av en arbetsgrupp inom ............................ 18 Bilaga 2 Sammanställning av remissinstanser och yttranden över promemorian Ändring av regleringen för riksinternatskolor.................................. 22 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. godkänner det som regeringen förordar om statsbidrag till utlandssvenska elevers utbildning (avsnitt 5). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att nuvarande 10 kap. 1 a § skall betecknas 10 kap. 1 b §, dels att 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§ samt 10 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 17 § och 10 kap. 1 a och 1 c §§, av följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. -------------------------------------------------------------------- 17 § Med utlandssvensk elev avses i denna lag en elev vars vårdnadsha- vare stadigvarande vistas i ut- landet och av vilka minst en är svensk medborgare. Regeringen får meddela föreskrif- ter om att också annan skall räk- nas som utlandssvensk elev. 5 kap. 33 §2 Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. -------------------------------------------------------------------- Första stycket gäller dock inte Första stycket gäller dock inte de elever som avses i 27 § och de elever som avses i 27 § och som som genom statens försorg får genom statens försorg får särskilda särskilda omvårdnadsinsinsatser. Första styc- ket gäller inte heller i fråga om utlandssvenska elever som erhåller inackorderingstillägg enligt studie-stödslagen (1973:349). 9 kap. 6 §3 En fristående skola, som är godkänd för elever som har vanlig skolplikt, skall tilldelas bidrag för verksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skall lämnas ett belopp som motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hem- kommunens grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs som eleven tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst av den framräknade genomsnittskostnaden. När kommunen bestämmer avdragets storlek skall den beakta bland annat om den fristående skolan har särskilda kostnader på grund av 1. att skolan drivs av en enskild fysisk eller juridisk person och inte av kommunen, 2. att skolans åtagande omfattar elever med behov av särskilda stöd-insatser, 3. att skolan erbjuder skolhälsovård. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får medge ett större avdrag än , om det finns särskilda skäl. Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . Tilldelningen grundas på antalet elever från kommunen i den fristående skolan under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en tolftedel . Utbetalningarna avpassas efter ett beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning . För en skola som är nystartad, får bidrag, som avser tiden månad, betalas ut samlat . För att en nystartad skola skall ha rätt till bidrag gäller dock att skolan skall ha ansökt om att bli godkänd för vanlig skolplikt före kalenderåret innan bidragsåret börjar. Om en elev slutar i den fristående skolan efter bidragsåret är hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade. Utbetalning av bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som hemkommunen fastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga utfallet skulle bli högre än det i budgeten fastställda har den fristående skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske senast efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella kalenderåret har lämnats över till fullmäktige. -------------------------------------------------------------------- Vad som sägs i första-fjärde Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående styckena gäller inte de fristående skolor för vilka regeringen har skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom beslutat om statsbidrag genom sär- särskilda föreskrifter eller andra skilda föreskrifter eller andra särskilda beslut och inte heller särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från skriftligen avstått från medelstilldelning eller sådana medelstilldelning eller sådana skolor som skolor som enligt 7 § förklarat sakna rätt enligt 7 § förklarat sakna rätt till till bidrag. Första-fjärde styckena gäller inte heller om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. 8 §4 Regeringen får i fråga om viss utbildning förklara en fristående skola berättigad till sådant bidrag som avses i andra stycket, om utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot gymnasieskolans allmänna mål. Härvid skall särskilt beaktas de krav som anges i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena. Förklaring skall dock inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga nega- tiva följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet i regionen. Om en sådan förklaring som avses i första stycket lämnats, skall elevernas hemkommuner lämna bidrag till skolan. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gym- nasieutbildning då utbildningen började. -------------------------------------------------------------------- Kommunens skyldighet enligt andra stycket att lämna bidrag till skolan gäller inte om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elev. Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner skall dessa erlägga det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. 10 kap. 1 §5 En internatskola kan på framställning från huvudmannen ges ställning av riksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommuner och enskilda kan vara huvudmän för riksinternatskolor. -------------------------------------------------------------------- En riksinternatskola skall ha En riksinternatskola skall ha till uppgift att anordna till uppgift att anordna utbildning, som motsvarar utbildning, som motsvarar och gymnasieskolan och gymnasieskolan eller endera av dessa eller endera av dessa skolformer, skolformer, för i första hand barn för i första hand utlandssvenska och ungdomar som har utlands- elever. svenska föräldrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygd och inte kan beredas tillfredsställande inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar skall den i fråga om rätten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1 § första och andra styckena godkänd fristående skola. I fråga om riksinternatskolornas organisation och tillsynen över dem meddelas föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För fristående skolor som har För fristående skolor som har getts ställning av getts ställning av riksinternatskola gäller inte riksinternatskola gäller inte bestämmelserna i 9 kap. bestämmelserna i 9 kap. om inte annat följer av 1 c § . -------------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------------- 1 a § I den del som en riksinternatskola motsvarar skall den i fråga om rätten att fullgöra skolplikten där anses vara en fristående skola som godkänts enligt 9 kap. 1 § första och andra styckena. Regeringen eller den myndighet som regering- en bestämmer får meddela före- skrifter om riksinternatskolornas organisation och tillsynen över dem. 1 c § En kommun skall lämna bidrag till en riksinternatskola för en elev som inte är att anse som ut- landssvensk. Därvid skall bestämmelserna i 9 kap. 6 § om bidrag till fristående skolor tillämpas i fråga om elever som går i den del av riksinternatskolan som motsvarar och be- stämmelser i 9 kap. 8 och 9 §§ i fråga om elever som går i den del som motsvarar gymnasieskolan. Om eleven går en utbildning som leder fram till International Bacca- laureate (IB) skall bestämmelserna i 5 kap. 26 a § tillämpas. Denna lag träder i kraft . En kommuns skyldighet att lämna bidrag enligt 10 kap. 1 c § gäller inte i fråga om elever som har påbörjat sin utbildning före ikraftträdandet, om statsbidrag lämnas för utbildningen. **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1991:1111. Senaste lydelse av 10 kap. 1 a § 1994:739. 2 Senaste lydelse 1993:800. 3 Senaste lydelse 1995:816. Paragrafen föreslås också ändrad genom prop. 1994/95:212. 4 Senaste lydelse 1993:800. 5 Senaste lydelse 1993:800. 3 Ärendet och dess beredning budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9, punkt A 15) anförde regeringen att en översyn av reglerna för riksinternatskolor borde göras. Översynen skulle ha som syfte att anpassa regleringen för riksinternatskolorna till vad som gäller för fristående skolor. Med hänsyn till dels att skolorna kan behöva omställningstid för denna förändring, dels att nuvarande förordnandeperiod för styrelserna för skolorna löper ut borde en förändring ske först den l . Vidare anförde regeringen att vi avsåg att senare återkomma till i denna fråga. En arbetsgrupp inom har övervägt hur barn och ungdomar till svenskar bosatta i utlandet kan garanteras utbildningsmöjligheter i om nuvarande reglering för riksinternatskolor upphävs. Arbetsgruppen har presenterat sina förslag i en promemoria som i sammanfattning finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2. ställningstagande till förslagen i propositionen om riksinternatskolor (prop. 1970:73, bet.1970:SU134 och rskr. 1970:297) utgör basen för de nuvarande reglerna för riksinternatskolor. Förslagen i propositionen grundade sig utlands- och internatskoleutrednings betänkande Skolgång borta och hemma - Utlandssvenska barns skolgång - skolinackordering - skolgång för vissa minoriteters barn (SOU 1966:55). Utredningen utgick från inackorderingsbehovet för ett av utredningen kallat "riksklientel" dvs. utlandssvenskars barn och elever i behov av radikalt miljöbyte. Propositionen, som i huvudsak följde utredningens förslag, angav som förutsättning för att en skola skulle kunna få ställning som riksinternat att den kunde ge undervisning som motsvarar den vid och gymnasieskolan samt kunna erbjuda ett brett urval av gymnasieskolans studievägar antingen vid skolan eller genom samarbete med skolor i den kommun där skolan är belägen eller med en närliggande internatskola. En elev som antagits i en riksinternatskola skulle vid behov kunna beredas skolgång i en skola. Som internatelev i riksinternatskola skulle endast få antas barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har styrkt behov av miljöbyte eller är från glesbygd. Av internatkapaciteten skulle av platserna förbehållas utlandssvenskars barn. För att främja elevernas sociala utveckling skulle vidare en riksinternatskola vara öppen för externatelever från den kommun där skolan finns och från närliggande kommuner. Enligt 10 kap. skollagen (1985:1100) är en riksinternatskola en särskild utbildningsform. Regeringen kan enligt 10 kap. 1 § skollagen - på framställning från huvudmannen - ge en internatskola ställning som riksinternatskola. En riksinternatskola skall ha till uppgift att anordna utbildning, som motsvarar och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i första hand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygd och inte kan beredas tillfredsställande inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar skall den i fråga om rätten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1 § första och andra styckena skollagen godkänd fristående skola. I fråga om riksinternatskolornas organisation och tillsyn över dem gäller bestämmelser som regeringen meddelar. Förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor innehåller bestämmelser om verksamheten vid sådana skolor, om styrelse och skolledning. Där finns bestämmelser om behörighet att tas in i riksinternatskola, betyg, intagning, intagningsnämnd och statsbidrag m.m. När det gäller innehållet i undervisningen hänvisas i stor utsträckning till vad som gäller för och gymnasieskolan. En riksinternatskola får statsbidrag som omfattar bidrag till undervisning, elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn. Statsbidraget till undervisningen lämnas för ett visst antal årselevplatser inom en ram som regeringen fastställer samt med ett av regeringen fastställt belopp per sådan årselevplats. I statsbidragsunderlaget ingår därvid också andra elever än de med utlandssvenska föräldrar. Grännaskolan och Humanistiska har sedan starten varit de statligt garanterade alternativen för utlandssvenskars barn. Regeringen gav dessutom Lundsbergs skola ställning som riksinternatskola fr.o.m. den l . För Lundsbergs skola gäller dock, i avvaktan på ställningstagande till i avsnitt 3 redovisad översyn, bestämmelserna om riksinternatskolor med viss begränsning; så t.ex. gäller ej bestämmelserna om styrelse och skolan erhåller statsbidrag endast till undervisningen. Bestämmelser om fristående skolor finns i 9 kap. skollagen. kan - på ansökan - enligt 9 kap. 1 § skollagen under vissa förutsättningar godkänna en fristående skola för fullgörande av skolplikt. Regeringen får enligt 9 kap. 8 § skollagen - på ansökan - förklara viss utbildning över grundskolenivå vid en fristående skola berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner. Godkända fristående grundskolor respektive fristående gymnasieskolor tilldelas resurser från elevens hemkommun under förutsättning av sådana beslut. Av förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor framgår att en fristående gymnasieskola skall ha en läroplan samt kurs- och timplaner och att eleverna skall få betyg eller intyg över utbildningen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Statsbidrag lämnas för utlandssvenska barns| | och ungdomars utbildning i alla skolformer från och med årskurs | | 7 i eller motsvarande till och med gymnasieskolan | | eller motsvarande. Statsbidraget lämnas till anordnaren av ut- | | bildningen och skall följa den enskilde eleven oavsett | | skolform. Bidrag till inackordering lämnas i enlighet med | | bestämmelserna om studiestöd. | | Den särskilda utbildningsformen riksinternatskola behålls under| | en övergångstid om längst under vilken en utvärdering av det| | föreslagna systemet skall ske. Staten träffar avtal om | | statsbidrag till dessa skolor liksom om | | formen för verksamheten. Statsbidrag lämnas för alla | | utlandssvenska elever dock minst för ett i avtalet garanterat | | antal årselevplatser. | | En riksinternatskola skall liksom tidigare även kunna ta emot | | andra än utlandssvenska elever. Hemkommunnen ges skyldighet att | | fördela resurser för sådana elever på samma sätt som om eleverna| | gick i en fristående skola. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att den nuvarande regleringen för riksinternatskolor avskaffas. Gruppen anser att staten även fortsättningsvis skall garantera möjligheten till utbildning i för barn och ungdomar vars vårdnadshavare är svenska medborgare bosatta i utlandet. Detta kan enligt gruppen ske enligt två alternativ, antingen genom att staten träffar avtal med ett antal skolhuvudmän eller genom ett system med statsbidrag som följer eleven oavsett vilken skola denne väljer. Gruppen förordar att möjligheten för studier i för denna elevgrupp utökas till att omfatta alla de skolformer inom det offentliga skolväsendet som står till buds för barn och ungdomar från årskurs 7 till och med gymnasieskolan och motsvarande skolformer i fristående skolor. I valet av vägar att tillförsäkra utlandssvenskarnas barn och ungdomar utbildning i förordar arbetsgruppen alternativ 2, dvs. ett system med enbart statsbidrag. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna avstyrker förslaget att avskaffa nuvarande reglering för riksinternatskolorna. En del befarar risk för segregation om statsbidrag ges endast för utlandssvenska elever och vissa anser att det behövs ytterligare utredning om konsekvenserna av en förändring innan beslut tas i frågan. Några remissinstanser, t.ex. , anser att det system som slutligen väljs bör karakteriseras av möjlighet att börja skolan utan långa administrativa procedurer före beslut, barnets familjs ekonomiska status har försumbar betydelse, skolorna ifråga kan fungera som ett uthålligt alternativ till familjehemmet, utlandssvenskars barn blandas väl med andra kategorier, erfarenhet av de särskilda kategorier av barn det är fråga om tillvaratas och att såväl skolundervisning som alternativhemsmiljö har god kvalitet anpassad till de aktuella kategorierna barn. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om såväl det offentliga skolväsendet som fristående skolor har ändrats i grunden . Från att tidigare ha karakteriserats av en utpräglad detaljreglering gäller numera ett mål- och resultatinriktat styrsystem för skolväsendet. Hela skolverksamheten är kommunaliserad och det tidigare specialdestinerade bidraget ersatt av ett generellt statsbidrag för all verksamhet. Det nuvarande statsbidraget till riksinternatskolor omfattar också elever bosatta i . Dessa elever ingår i befolkningsunderlaget för beräkningen av det statliga utjämningsbidraget till kommunerna, vilket innebär att dubbelt statsbidrag utgår för dem. Den nuvarande regleringen för riksinternatskolorna är fortfarande förhållandevis detaljerad och mot denna bakgrund otidsenlig och bör ändras. Motivet för tillkomsten av nuvarande system för riksinternatskolor var den ökande internationaliseringen och det därav följande behovet av att anordna undervisning på högstadie- och gymnasienivån för utlandssvenskars barn. I allt högre grad är det vanligt att svenskar för längre eller tjänstgör i andra länder och att familjerna därför är bosatta utomlands. Regeringen anser att det finns anledning att staten också i fortsättningen aktivt stöder möjligheten till utbildning av god kvalitet och till ett brett utbildningsutbud i för barn och ungdomar till svenskar som stadigvarande vistas i utlandet. En utlandssvensk elev, som har rätt till utbildning i , bör definieras som en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare. Definitionen bör framgå av skollagen. Någon koppling till var eleven eller hans eller hennes vårdnadshavare är folkbokförda görs däremot inte. Detta har betydelse eftersom exempelvis en utlandssvensk elev vars föräldrar är utsända för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst är folkbokförda i och på den ort där familjen senast var bosatt. Bedömningen av om eleven tillhör gruppen utlandssvenska elever bör göras utifrån förhållandet när eleven börjar utbildningen och bör gälla hela skolgången i årskurserna 7-9 av respektive i gymnasieskolan och motsvarande skolformer även om de faktiska förhållandena för eleven ändras. Regeringen bör mot den bakgrunden få ett bemyndigande att föreskriva att också andra elever än de som omfattas av lagens definition skall ingå i kategorien utlandssvensk elev. Regeringen anser att det bör införas en generell möjlighet till statsbidrag om en utlandssvensk elev väljer att få sin utbildning i . Statsbidraget skall utbetalas till utbildningsanordnaren oavsett skolform. Denna förändring, som ligger i linje med strävan om ökad valfrihet, utökar i avsevärd grad möjligheterna för utlandssvenska elever att fullfölja sin utbildning i också andra skolor än riksinternatskolorna. Förslaget innebär att statsbidrag skall utgå till alla skolhuvudmän för utbildning från och med årskurs 7 i (eller motsvarande) till och med gymnasieskolan (eller motsvarande). Vidare skall inackorderingskostnaderna kunna ersättas för andra former av boende än vid dagens riksinternatskolor. Därför föreslås att bidrag för inackorderingskostnader lämnas av statliga medel i form av inackorderingstillägg enligt bestämmelserna om studiestöd. Om en elev får sådant inackorderingstillägg skall den inte få ekonomiskt stöd till inackordering från hemkommunen. Detta bör framgå av 5 kap. 33 § skollagen. Regeringen förutsätter att om behov visar sig föreligga av undervisning motsvarande den obligatoriska särskolan eller gymnasiesärskolan, denna kan ske inom det offentliga skolväsendet. Något behov av särskolundervisning för denna grupp har enligt uppgift inte visats föreligga. Enligt 9 kap. 6 och 8 §§ skollagen (1985:1100) skall en elevs hemkommun tilldela en fristående skola bidrag för verksamheten. Regeringens förslag innebär att en fristående skola får statsbidrag för en elev som enligt definitionen av utlandssvenska elever ingår i denna grupp även om eleven har en hemkommun i . Statsbidraget får anses täcka kostnaderna för elevens utbildning. Den nyssnämnda skyldigheten för hemkommunen att betala, bör därför inte gälla om det är fråga om en utlandssvensk elev. Detta bör uttryckligen framgå av bestämmelserna i skollagen. Eftersom kommunerna får statsbidrag för dessa elever bör inte heller interkommunal ersättning enligt 4 kap. 8 § eller 5 kap. 22 och 23 §§ skollagen kunna komma ifråga om en utlandssvensk elev som är folkbokförd i en kommun går i en annan kommuns eller ett landstings skola.När det gäller möjligheten för en elev att tas in på en utbildning gäller olika regler för respektive för gymnasieskolan.