prop · GJ03150D1 · 1996-01-01 00:00:00 — I beräknas ökningen bli högre. Motsvarande jämförelse för hela näringslivet för-svåras av att internationell statistik avseende timlöneutvecklingen i hela näringslivet saknas. Däremot finns prognos för hur lönerna per sysselsatt utvecklas. Som framgår av diagram 6.1 beräknas lönerna i (7)-länderna (exklusive och ) öka med . Inom stiger lönerna något snabbare, med uppåt . I dras utvecklingen upp av höga ökningstakt men skillnaden minskar dock 1997. Snittet blir ändå ytter-ligare något högre än inom . Jämförelsen försvåras dock av att den svenska medelarbetstiden stigit betydligt . Uppgången av den svenska medelarbetstiden bidrar till en starkare ökning av lön per sysselsatt. Slutsatsen blir dock att de svenska arbetskraftskostnaderna ökar snabbare än i (7)-länderna. Diagram 6.1 Utveckling av lönekostnad per sysselsatt i näringslivet 1988-1997 Anm.: Sverige-prognosen till 1997 avser nu föreliggande prognos. Övrigt underlag utgörs av bedömningar . Källor: , och . Inflationstrycket i den svenska ekonomin har minskat i betydande grad. Detta illustreras bl.a. av att inflationstakten, mätt som ökningen av konsumentprisindex (KPI) räknat , sjunkit från 2,till 1,. Ökningen av netto-prisindex, i vilket indirekta skatter och subventioner exkluderas, inskränker sig till 0,jämfört med . Man får gå tillbaka för att hitta motsvarande låga ökningstal. Också i ett internationellt perspektiv är den svenska inflationstakten låg. En av huvudförklaringarna till att inflationstrycket avtagit är den för- stärkning av den svenska kronan som skett . Detta ger en direkt effekt på den inhemska prisutvecklingen genom importen. De totala importpriserna har , t.o.m. februari, fallit med . Importpriserna på konsumtionsvaror har dock varit oförändrade sett . Genom kronförstärkningen föreligger det knappast längre någon risk för kvarvarande inflationseffekter via importpriserna av den tidigare deprecieringen av kronan. Kronförstärkningen har också, tillsammans med en vikande internationell konjunktur, medfört att exportpriserna räknat i svenska kronor hålls tillbaka samt att efterfrågetrycket riktat mot den svenska industrin dämpats. Industrins kapacitetsutnyttjande har sjunkit enligt barometer. Risken för kostnadsdrivande flaskhalsar i produktionen har därmed avtagit. Den minskade inflationsrisken illustreras tydligt av att ökningstakten, räknat , för industrins totala hemmamarknadspriser sjunkit från vid mitten av till 1,. För konsumtionsvaror ligger ökningstakten på 1,. dämpas sannolikt kostnadstrycket ytterligare i takt med att industrins produktionskapacitet byggs ut snabbare än produktionen. På är lönebildningen en avgörande faktor för prisutvecklingen och, vid ett givet inflationsmål, för sysselsättningsutvecklingen. De träffade avtalen indikerar att den svenska lönebildningen ännu inte anpassats till en inflation på god europeisk nivå. Lönebildningen utgör därmed ett osäkerhetsmoment för den framtida prisutvecklingen. På kort sikt förefaller emellertid inte lönekostnadernas utveckling äventyra inflationsmålet. Det hänger dels samman med att löneglidningen inom vissa brancher förefaller bli relativt låg, dels med att produktiviteten på många håll i ekonomin stiger så snabbt att arbetskraftkostnaden per producerad enhet ökar i relativt måttlig takt. De relativt höga löneavtalen tenderar sålunda snarare att hålla nere sysselsättningen än att driva upp inflationen. Såväl löneutveckling som inflationsutveckling bestäms i hög grad av förväntningar. Den förväntade inflationen påverkar såväl löntagarnas lönekrav som arbetsgivarnas motstånd mot löneökningar. Dessutom påverkas sannolikt företagens möjlighet och benägenhet att övervältra ökade kostnader på efterföljande led. har inflationsförväntningarna dämpats betydligt. Enligt den enkät som utförs på uppdrag av har inflationsförväntningarna i genomsnitt bland de tillfrågade grupperna sjunkit med . Förväntningarna har sjunkit . I genomsnitt förväntas inflationen uppgå till 2,på ett och och 2,. Samtliga tillfrågade grupper tror enligt undersökningsresultatet att inflationen kommer att hålla sig inom toleransram . ligger dock föräntningarna generellt sett över målet på . Att inflationsförväntningarna dämpats kraftigt bekräftas av enkätundersökning bland penningmarknadens aktörer. Hushållens inflationsförväntningar har, enligt SCB:s undersökning av hushållens framtidsförväntningar, legat lägre än vad som framkommer i övriga enkäter, . I den senaste mätningen steg dock förväntningarna markant till 2,. Det är emellertid för tidigt att säga om detta är en tillfällighet eller en faktisk uppdragning av föräntningarna. De senaste årens relativt måttliga ökning av den privata konsumtionen har bidragit till hålla nere inflationen. Mot bakgrund av bl.a. den kraftiga deprecieringen av den svenska kronan skulle inflationen sannolikt ha blivit högre vid en mer normal utveckling av konsumtionsefterfrågan. Det är emellertid troligt att ekonomin blivit mindre inflationsbenägen, vilket bl.a. indikeras av att KPI-ökningen blev lägre än förväntat i t.ex. budgetpropositionen trots att tillväxten blev högre. Konkurrensen har ökat till följd av skärpt lagstiftning och avreglering av olika marknader, men också genom ett ökat inslag av utländska produkter, inte minst på livsmedelsområdet. Den förväntade ökningen av den privata konsumtionen med 0,och 1,bör därmed inte innebära att inflationen riskerar att tillta i någon högre grad. Tabell 7.1 Konsumentpriser Årlig procentuell förändring 1994 1995 1996 1997 KPI, årsgenomsnitt 2,4 2,9 1,6 2,3 KPI, dec.-dec. 2,6 2,6 1,9 2,3 Basbelopp 35 200 35 700 36 200 36 400 NPI, årsgenomsnitt 1,7 1,6 0,5 1,4 NPI, dec.-dec. 1,7 1,0 1,0 1,3 IPI privat konsumtion 3,0 2,7 1,6 2,8 IIKP 2,7 2,9 1,4 2½ , KPI 2,3 2,3 2,4 2,4 Källor: , och . Anm.: Vid beräkningen av basbeloppen 1995-1997 har en avräkning gjorts på av uppräkningsfaktorn. Vid framräkning av prisökningstalen har ett tillägg gjorts för skillnaden mellan december månads långtidsindex och korttidsindex, i enlighet med principer för inflationsberäkning. Under loppet av innevarande år bedöms inflationen, mätt som förändringen av KPI, uppgå till , för att öka till 2,. Ökningen av inflationen sker mot bakgrund av att fallet i importpriserna förväntas övergå i en viss uppgång , som efterfrågan stärks något genom den högre privata konsumtionen. har en rad förändringar av indirekta skatter genomförts, bl.a på fastighetsskatteområdet. Dessa omfattar höjd fastighetsskatt, breddat underlag för fastighetsskatt samt nya taxeringsvärden för småhus. Dessutom skedde en höjning av vissa punktskatter som mervärdesskatt infördes på dagstidningar och resor till EU. genomförs vidare en höjning av energiskatterna. Dessa prishöjande åtgärder beräknas samman-taget ge ett statiskt bidrag till KPI på . sänktes emellertid mervärdesskatten på livsmedel från till , vilket motsvarar en sänkning av livsmedelspriserna med 7,och av KPI med 1,. Sammantaget beräknas dessa åtgärder ge en höjning av KPI vid full övervältring. Den del av fastighetsskattehöjningen som avser egnahem slår automatiskt igenom i KPI med full effekt, medan det är mer oklart hur effekten blir av övriga åtgärder. Preliminära mätningar tyder dock på att sänkningen av livsmedelsmomsen fick ett nära nog fullt genomslag på konsumentpriserna. uppgår bidraget från indirekta skatter och subventioner till . Bland förändringarna kan nämnas höjda punktskatter och höjda energiskatter. Källor: och . bedöms inflationen ligga relativt väl i linje med inflationsmålet på , vilket är ett resultat av att tillväxten antas ligga på en sådan nivå att återhämtningen sker utan ökad inflation. De totala timlönerna beräknas öka vilket resulterar i en uppgång av näringslivets enhetsarbetskostnad med ca 2,. väntas vinstmarginalerna sjunka marginellt i näringslivet. Den privata konsumtionen ökar i relativt balanserad takt med . Dessutom byggs produktionskapaciteten ut i en takt som innebär att kapacitetsutnyttjandet sjunker successivt, med undantag för en viss uppgång . För att kunna avgöra vilka länder som uppfyller konvergenskriterierna för deltagande i EMU:s tredje etapp pågår inom EU ett harmoniseringsarbete avseende konsumentprisindex. I ett första skede presenterar EU:s statistikkontor siffror för de olika länderna baserade på respektive lands eget KPI från vilket vissa områden tagits bort, bl.a kapitalkostnader för egnahemsägare, charterresor, försäkringar, sjukvård och medicin. Beräknat utifrån detta delvis harmoniserade index, IIKP, uppgick inflationen i till 1,. Det motsvarar den fjärde lägsta inflationstakten inom EU. Räknat som årsgenomsnitt beräknas IIKP öka med ca 1,. Anledningen till att ökningstalet för IIKP blir lägre än för KPI ligger huvudsakligen i att höjningen av fastighetsskatten för egnahem inte räknas med i IIKP, men i KPI. Nettot av förändrade indirekta skatter och subventioner ger därmed ett negativt bidrag till IIKP . kommer IIKP att ersättas av ett mer fullständigt harmoniserat index, HIKP, vilket utöver de områden som inkluderas i IIKP bl.a. kommer att innefatta försäkringar och utbildning. HIKP bedöms under loppet av öka med med ca 2,, vilket torde innebära att konvergenskravet uppfylls avseende inflationen.