prop · GJ03157 · 1996-01-01 00:00:00 — Till den lokala styrelsen får överlåtas en rad beslutsfunktioner som enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och grundskoleförordningen ligger på styrelsen för utbildningen eller på rektorn. Kommittén förutsätter att många frågor som finns inom kommunens ansvarsområde också förs över till den lokala styrelsen. Det kan till exempel gälla frågor om resursanvändning, skolorganisation, lokaler och rekrytering. Försöksverksamheten föreslås påbörjas och omfatta en femårsperiod. Därefter bör den utvärderas både lokalt av de berörda kommunerna och nationellt av . Initiativet till att delta i försöksverksamheten bör komma från den enskilda skolan. Kommittén tror att en förutsättning för att det skall bli en bra verksamhet är att det finns ett genuint intresse hos en grupp föräldrar att medverka i att utveckla skolan. Det måste också finnas ett positivt gensvar hos skolledarna, lärarna och den övriga personalen vid skolan. Kommittén föreslår en öppen försöksverksamhet där olika modeller kan prövas både vad gäller styrelsens sammansättning och dess beslutsområde. När det gäller sammansättningen förslås dock att representanterna för föräldrarna alltid skall vara i majoritet och att rektorn skall vara en självskriven ledamot. I övrigt anser kommittén att man lokalt bör komma överens om hur styrelsen skall vara sammansatt och hur styrelseledamöterna skall nomineras. Man förutsätter dock att både elever och lärare kommer att ingå i styrelsen. Försöksverksamheten föreslås bli reglerad i en särskild förordning. Med förslaget vill kommittén stödja den pågående utvecklingen och ta bort de hinder som finns för att ge föräldrarna ett verkligt inflytande i skolan. Bakgrunden är att föräldrar, trots allt som har sagts och skrivits om föräldrars rätt till inflytande över sina barns skolgång och behovet av samverkan mellan hem och skola, inte har någon formell beslutsrätt över eller ansvar för det som sker i skolan. De nya läroplanerna ger klart besked om att föräldrarnas inflytande måste öka. Många kommuner har också tagit fasta på föräldrarnas viktiga roll i skolan. De har med stöd av kommunallagens bestämmelser om villkorad delegation och självförvaltningsorgan inrättat olika former av förvaltningsråd eller samverkansorgan där föräldrar ingår. Skollagen och skolförordningarna lägger emellertid hinder i vägen för att flytta över beslutanderätten i flertalet frågor i skolan från styrelsen för utbildningen eller rektorn för en skola till en lokal styrelse. Sammanställning av remissyttranden över betänkande Föräldrar i självförvaltande skolor (SOU 1995:103) Remissyttranden har kommit in från , , (), Statskontoret, (), , i skolan (), , i , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , (), i (LO), , (), Skolledarna, , och Skola (RHS), i , Elevråds , , och . Dessutom har yttranden kommit in från kommun, , Ungdomar och Vuxna (FUB), Handikappförbundens samarbetsorgan och . föreslår att kommunerna genom försöksverksamhet får möjlighet att inrätta en lokal styrelse med beslutsfunktioner för en skola eller en del av en grundskola. Styrelsen skall ha föräldramajoritet. Till den lokala styrelsen får överlåtas en rad beslutsfunktioner som enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet och grundskoleförordningen ligger på styrelsen för utbildningen eller på rektorn. Med förslaget vill kommittén stödja den pågående utvecklingen och ta bort de hinder som finns för att ge föräldrarna ett verkligt inflytande i skolan. Kommunen skall anmäla försöksverksamheten till och ange hur den valda modellen ser ut. Verksamheten skall följas upp och utvärderas både på lokal och central nivå. Remissinstanserna delar uppfattning att föräldrarnas roll i skolan behöver stärkas. En övervägande majoritet stödjer förslag att som försöksverksamhet inrätta lokala styrelser med föräldramajoritet. LO anser i sitt yttrande att förslaget stödjer den pågående utvecklingen och Elevråds uppfattar det som en tydlig markering av att föräldrainflytandet bör öka. menar att utredningens förslag ger förutsättningar för verkligt medansvar till föräldrarna, medan Skolledarna framför uppfattningen att förslaget helt genomfört kommer att ge en unik särställning och därmed en starkare ställning gentemot andra kommunala områden. Det är helt i sin ordning att kommunens viktigaste verksamhet får denna nya position. Flera remissinstanser, bl.a. , och , påpekar dock att det är viktigt att dessa förändringar inte medför att intresset för den informella vardagskontakten mellan skola och hem minskar. Remissinstanserna uppfattar det som mycket positivt att förslaget innebär en möjlighet att pröva varierande modeller, både vad gäller beslutsområden och sammansättning av lokala styrelser. En försöksverksamhet som tillåter sådan flexibilitet måste enligt och kommuner ses som ett stöd för utveckling av skolverksamheten. anser att förslaget innebär ytterligare ett steg mot framtidens skola. Man uttrycker också uppskattning över att verksamheten skall startas i frivillighetens form. På några punkter uttrycker emellertid många remissinstanser tveksamhet och oro. Det gäller framför allt styrelsens ansvar och befogenheter samt dess sammansättning och även rollfördelningen mellan nämnd, styrelse och tjänstemän. Man anser inte heller att kommittén tillräckligt analyserat konsekvenser t.ex. när det gäller lagstiftning. Flera remissinstanser påpekar att särskolan blir utesluten genom att kommittén genomgående talar om "". Man vänder sig också mot möjligheten att verksamheten skulle kunna omfatta endast en del av skola, eftersom särskoleenheter även därigenom kan uteslutas, något som anses kunna ge upphov till segregation. En annan anledning till att hela skolor bör omfattas av verksamheten är att det kan stöta på organisatoriska och praktiska problem, t.ex. vid organisationsmodell med beställarnämnder och utförarenheter (RHS, FUB, , , och kommuner). Även om förutsättningarna för förslaget är att det inte skall kosta kommunen mer än vad motsvarande verksamhet gör , framförs farhågor från bl.a. , , , m.fl. kommuner, att det trots allt kommer att medföra ökade kostnader. Man saknar en analys av de ekonomiska konsekvenserna. Någon form av ersättning kommer att behöva utgå till ledamöterna, kostnader för utbildning och information samt kostnader för ökad administration kommer att uppstå. Även kravet på utvärdering kan få vissa ekonomiska konsekvenser. Endast RRV, , , , och kommuner avvisar i princip den modell som betänkandet för fram. , SAF och LR anser att försöksverksamheten bör utformas i enlighet med den renodling av det politiska respektive det professionella ansvarsområdet som präglar de nya styrdokumenten. LR presenterar ett alternativt förslag till förordning. anser att det är bättre att bygga vidare på den väg som många skolor arbetar på såsom utökat samråd och villkorad delegation. En försöksverksamhet med utvidgad rätt till villkorad delegation borde vara möjlig. En uppfattning som framförs av kommun är att de mål som är skisserade går att uppnå på andra sätt, och att den lokala styrelse som föreslås i betänkandet förmodligen endast kommer att medföra att tid för utveckling och förnyelse i stället kommer att handla om rätten att fatta beslut. Föräldrar skall vara i majoritet i styrelsen. Rektorn skall vara självskriven som ledamot. I övrigt anser kommittén att man lokalt bör få komma överens om vilka krav som man skall ställa på styrelsens sammansättning och representativitet och har därför inte preciserat hur styrelsen skall vara sammansatt. Respektive kommun och skola får stort utrymme att utforma en egen överenskommelse. Det är bra att pröva olika modeller inom ramen för försöksverksamheten. Styrelseledamöterna skall utses av nämnden. Att föräldrarna skall vara i majoritet i styrelsen uppfattas som ett bra förslag av de flesta remissinstanserna. RHS uppfattar förslaget som ett genombrott för föräldrarnas inflytande i skolan. kommun anser att förslaget kan ge bättre förutsättningar för en förskjutning av perspektivet till föräldrars och elevers fördel. Elevers uttrycker förhoppningen att ett ökat föräldrainflytande på indirekt skall leda även till ökat elevinflytande. framhåller att i en öppen försöksverksamhet borde också styrelser där föräldrarna inte är i majoritet kunna prövas. LR och anser att styrelsen skall bestå av lika många tjänstemän, dvs. rektor och representanter för skolans personal med lärarna i spetsen, som lekmän, dvs. föräldrar och elever, med rektors utslagsröst. Från flera håll framförs krav på att representanter för lärarna och övrig personal skall garanteras plats i styrelsen. Om föräldrainflytandet sker på bekostnad av lärarnas professionalitet gynnas inte den pedagogiska utvecklingen av skolan. Inskränkningar i inflytande kommer att leda till en betydligt försämrad motivation för skolans anställda (LR, , kommun, , m.fl.). hävdar att det är elevernas självklara rätt att delta i styrelsearbetet och anser att deras rätt att delta som ledamöter skall garanteras från och med högstadiet. Liknande synpunkter framförs av och . I arbetet med att öka olika gruppers inflytande, understryker Elevorga- nisationen, får man inte glömma bort behovet av samarbete mellan grupperna. Det är därför viktigt att se stärkandet av inflytandet på skolområdet som en generell stärkning av skoldemokratin och en förbättring av samarbetsformerna mellan grupperna. Synpunkter på att företrädare för det omgivande samhället bör kunna ingå i styrelsen framförs i flera yttranden. Så anser t.ex. SAF, LO och att även företrädare för arbetslivet bör kunna ingå, medan föreslår att representanter från bostadsområdet där skolan ligger också skall kunna väljas in, t.ex. socialarbetare, kvarterspolis och personal från fritids- och kultursektorn. På det sättet skulle skolan öppnas mot det omgivande samhället, vilket också är en önskvärd utveckling. anser att det huvudsakliga syftet med ökat föräldrainflytande är att detta bidrar till att skolan blir en mer öppen institution och länkas samman med övrig samhällsutveckling. Många remissinstanser uttrycker oro för att föräldrarepresentanterna inte kommer att vara representativa för flertalet föräldrar. Engagerade föräldrar är en tillgång för verksamheten i skolan, men det finns en uppenbar risk att föräldrar från s.k. svaga grupper, t.ex. ensamstående föräldrar och invandrarföräldrar, av olika orsaker som tidsbrist, utanförskap, språk- svårigheter utestängs (kommun, m.fl.). anser att det finns risk för att representationen av föräldrar till elever med funktionsnedsättning kan bli liten. , , , kommuner m.fl. understryker vikten av att finna demokratiska former som fungerar både när man skall föreslå och sedan välja de föräldrar som skall delta i styrelsen. i hävdar att villkoren för ledamöterna i de lokala styrelserna måste bli sådana att ledamöterna representerar olika grupper. Man kan tänka sig olika alternativ, exempelvis ersättning för förlorad arbetsförtjänst, arvode i enlighet med kommunens regler för förtroendemän, enhetlig norm m.m. För att föräldrarepresentanterna skall kunna få ett reellt inflytande är det viktigt att de får utbildning och information om hur skolan fungerar och hur styrsystemet är uppbyggt (RHS, i ). Styrelsen skall kunna behandla alla frågor som är viktiga för skolan, både sådana som ligger inom det statliga och det kommunala ansvarsområdet. Det kan t.ex. vara pedagogisk inriktning, ekonomisk planering, utformning av skolans fysiska miljö, rekrytering och åtgärder mot mobbning eller fördelning av timmar för ämnen, ämnesgrupper, språkval och när skoldagen skall börja och sluta. Den berörda skolan och nämnden bör komma överens om vilka villkor som skall gälla för den lokala styrelsen och vilka beslut som skall överlåtas till den. Överenskommelsen bör sedan preciseras i en särskild arbetsordning. En genomgående synpunkt hos remissinstanserna är att kommittén inte varit tillräckligt tydlig beträffande ansvarsförhållandena. Man efterlyser allmänt en precisering när det gäller ansvar och befogenheter och en klar reglering av rollfördelningen mellan nämnd, styrelse och tjänstemän, så att ansvar kan utkrävas. framhåller att makt och befogenheter måste åtföljas av ett tydligt ansvar. Det måste finnas en tydlig rågång mellan det professionella ansvaret för undervisningen och vad styrelsen skall ägna sig åt. Liknande synpunkter framförs av Skolledarna och . Även den rättsliga ställningen för en lokal styrelse bör tydliggöras. Flera remissinstanser, t.ex. , i (kommun) och påpekar vikten av att nämnden inte kan eller får avhända sig det övergripande ansvaret för verksamheten. befarar att den politiska styrningen av verksamheten mot fastlagda mål kommer att försvåras när inte ansvar och befogenhet hänger samman. anser att arbetsgivarbegreppet blir otydligt. Förbundet avvisar med skärpa förslaget att styrelsen skulle kunna fatta beslut om rekrytering av personal och besluta i frågor som rör personalens kompetensutveckling. påtalar att inte tillräckligt beaktat frågan om förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare på skolan, vilket också påpekas av bl.a. . Enligt mening är gränsområdena mellan verksamhet som rör enskild elevs rätt, myndighetsutövning och annan verksamhet flytande. Därför bör det närmare utredas hur den lokala styrelsen skall hantera t.ex. sekretessfrågor. pekar på att även jävsfrågor bör utredas. i känner oro för att en lokal styrelse kommer att öka rektorns arbetsbelastning bl.a. genom att de olika intressenternas rättmätiga krav på inflytande och medbestämmande skall balanseras . Inte minst gäller detta de krav inom arbetsrättens område som leder till informations- och förhandlingsplikt för rektorn. Däremot framför Skolledarna den uppfattningen att rektorns funktion kommer att stärkas av en egen kvalificerad styrelse. Genom en sådan får rektorn ökat stöd för sin uppgift att utveckla skolan. Från flera remissinstanser framförs kravet att det måste tydliggöras vad styrelsens ansvar innebär rent juridiskt. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:157 Lokala styrelser med för- äldramajoritet inom skolan.