prop · GJ0369 · 1996-01-01 00:00:00 — godkände förslaget och beslutade att anslaget B 2 skulle reduceras i motsvarande mån (bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Mot denna bakgrund läggs i denna proposition fram förslag om erforderliga lagändringar. I budgetpropositionen (prop. 1995/96:100) redovisade regeringen sin avsikt att fullfölja arbetet med att reformera ersättningssystemet för vuxentandvården. En proposition härom kommer att föreläggas med inriktning att en reformerad tandvårdsförsäkring skall kunna träda i kraft tidigast . Som ett led i arbetet med denna reformering har det - efter medgivande - bedrivits försöksverksamheter i syfte att pröva alternativa ersättningssystem vid tre folktandvårdskliniker med fast försäkringsersättning. Försöksperioden löper ut vid utgången av detta år. Med hänsyn till tidpunkten för reformens ikraftträdande och det angelägna i att för- söksperioden från utvärderingssynpunkt blir så lång som möjligt föreslås att försöksverksamheterna får bedrivas längst till utgången av . Kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150) innehöll också för-slag om en höjning av den enskildes avgift för inköp av prisnedsatta läkemedel till högst och till för varje ytterligare inköpt sådant läkemedel. Tolkningen av utfärdade lagbestämmelser har i vissa fall medfört att enskilda vid samtidigt inköp av två eller flera läkemedel fått en kostnad för det tillkommande läkemedlet/läkemedlen som överstigit faktiska försäljningspris på läkemedlet. Regeringen föreslår därför för att undanröja den effekt som uppstått vid tillämpningen en ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m.m. , som är central förvaltningsmyndighet inom social- försäkringen, förvaltar vissa fonder. Det föreslås att placeringsreglerna för fondmedlen moderniseras med anledning av utvecklingen på penningmarknaden. Vidare föreslås regler om krav på särskild årsredovisning för fondförvaltningen. Till grund för de föreslagna ändringarna ligger en skrivelse från . Synpunkter på skrivelsen har inhämtats från och . beslutade i samband med behandlingen av regeringens proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. att en avgiftsväxling mellan sjukförsäkringsavgiften och arbetsmarknadsavgiften avseende uttaget av arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, , skulle genomföras med fram till och med (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145). Som skäl för växlingen anfördes att ökade inbetalningar till arbetsmarknadsfonden var nödvändiga för att täcka det stora underskott som uppstått i samband med den höga arbetslösheten. Sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare sänktes därvid från till och arbetsmarknadsavgiften för arbetsgivare höjdes i motsvarande grad från till . Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifterna påverkades därför inte av denna avgiftsväxling. beslutade att den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen successivt skulle höjas med början . Regeringen anförde i detta sammanhang att motsvarande avgiftsväxling av socialavgifterna skulle genomföras för dem som betalar egenavgift för inkomst av annat förvärvsarbete. Egenavgift i form av arbetsmark- nadsavgift enligt infördes först fr.o.m. (prop. 1994/95:197, bet. 1994/95:SfU:17, rskr. 1994/95:145). Från denna tidpunkt genomfördes en motsvarande avgiftsväxling mellan sjukförsäkringsavgiften och arbets- marknadsavgiften för dem som betalar egenavgift enligt för inkomster av annat förvärvsarbete. beslutade i samband med behandlingen av regeringens kom- pletteringsproposition att den kostnadsbesparing som uppkommer för arbetsgivarna med anledning av sänkningen av ersättningen till av den förmånsgrundande inkomsten under fjärde till fjortonde dagen i en sjuklöneperiod skall neutra- liseras (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Regeringen lägger i denna proposition fram förslag med denna innebörd. infördes nya regler när det gäller statliga arbetsgivares skyldighet att betala arbetsgivaravgifter. Fr.o.m. denna tidpunkt är skatte- myndigheterna handläggare av de arbetsgivaravgifter staten skall betala. På grund härav har vissa oklarheter uppstått vad gäller omfattningen av statens skyldighet att betala arbetsgivaravgifter. Regeringen föreslår ett klarläggande vad gäller denna skyldighet. Det nu föreslagna klarläggandet har beretts i samråd med . Lagförslagen avseende lagen (1981:691) om socialavgifter och lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter får anses vara av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte 4 En enhetlig ersättningsnivå inom sjukförsäkringen, m.m. 4.1 Sjuk- och rehabiliteringsersättning ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Lagen (1962:381) om allmän | |försäkring och lagen (1991:1047) om sjuklön ändras med| |anledning av fattade | |principbeslut om att ersättningsnivån för sjuk- och | |rehabiliteringspenning och sjuklön skall vara av| |den förmånsgrundande inkomsten. | | För arbetstagare med risk för särskilt omfattande | |sjukfrånvaro föreslås att sjukpenningen respektive | |sjuklönen skall utgöra av förmånsgrundande inkomst| |redan från i en sjukperiod. | | De särskilda minskningsregler som finns inom | |sjukpenningförsäkringen bibehålls. Skälen för regeringens| |förslag: För sjukpenningförsäkringen gäller sedan den 1| |att i en sjukperiod är | |karensdag och att kompensationsgraden är för de | |därpå följande med sjukpenning i varje period| |och för tid därefter t.o.m. den 365:e dagen. Sedan| |utgör ersättningen efter den tre- | |hundrasextiofemte dagen . Den som genomgår | |medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering | |kan efter ansökan beviljas sjukpenning motsvarande 80| |% av den sjukpenninggrundande inkomsten i stället för| |. | | Rehabiliteringspenning kan betalas ut under tid som| |en försäkrad deltar i arbetslivsinriktad | |rehabiliteringsåtgärd. är kom-| |pensationsnivån för rehabiliteringspenningen av | |den sjukpenninggrundande inkomsten. | | För arbetstagare som har rätt till sjuklön från sin| |arbetsgivare av ett | |sjukdomsfall gäller att den | |är karensdag. För de därpå följande | |skall sjuklönen vara och därefter av den | |förmånsgrundande inkomsten de återstående dagarna av | |sjuklöneperioden. | | Enligt lagen om sjuklön (SjLL) och lagen om allmän | |försäkring (AFL) är antalet karensdagar begränsat till| |högst tio , s.k. allmänt | |högriskskydd. Det allmänna högriskskyddet gäller för | |sjuklön från varje arbetsgivare för sig eller för sjuk-| |penning från . Någon sammanläggning av| |karensdagar enligt SjLL och AFL sker inte. Syftet med| |det allmänna högriskskyddet i samband med sjukersättning| |är att skydda individen från ett alltför omfattande | |inkomstbortfall till följd av karensdagsregeln. | | En återinsjuknanderegel finns i SjLL och AFL för den| |som insjuknar på nytt . I sådana| |fall räknas den nya sjukperioden som en fortsättning på| |den tidigare sjukperioden vad avser karensdag, ersätt-| |ningsnivåer och sjukperiodens eller sjuklöneperiodens| |längd. | | För den som under de närmast föregående | |haft sjukperioder som omfattat sammanlagt minst 365 | |dagar skall kompensationsnivån vara av den | |sjukpenninggrundande inkomsten. Vid denna beräkning | |beaktas inte dagar före ett uppehåll mellan | |sjukperioder på . Sammanläggning av sjuk-| |perioder skall göras till dess förflutit sedan| |en sjukperiod avslutats utan att en ny sjukperiod på-| |börjats. | | Enligt SjLL kan en arbetstagare som är inskriven hos| |ansöka hos kassan om att få sjuklön med| |av lönen redan från i varje sjuk-| |löneperiod och att arbetsgivaren skall få sina | |kostnader för sjuklön inklusive sociala avgifter | |ersatta av , s.k. särskilt högriskskydd.| |Ett sådant beslut kan fattas endast om arbetstagaren | |lider av sjukdom som kan antas medföra ett större antal| |sjukperioder med rätt till sjuklön under en tolv- | |månadersperiod. En försäkrad kan enligt AFL även ansöka| |hos om att få sjukpenning av| |den sjukpenninggrundande inkomsten redan från den | |första ersättningsdagen i varje sjukperiod. | | För att motverka att vissa arbetstagare via avtal | |tillförsäkras en högre kompensationsnivå vid sjukdom än| |andra grupper i samhället finns det särskilda regler i| |AFL om minskning av sjukpenning i vissa fall. Det | |gäller i de fall den försäkrade under sjukdom får lön från| |arbetsgivaren, eller ersättning från avtalsförsäkring,| |som överstiger en viss nivå. | | Syftet med minskningsreglerna är att kompensationen| |för försäkrade vid sjukfrånvaro inte skall bli högre än| |av förvärvsinkomsten för de första två | |ersättningsdagarna som följer efter karensdagen i en | |sjukperiod. För tid därefter och t.o.m. den nittionde| |dagen är den högsta kompensationsnivån . Fr.o.m. den| |nittioförsta dagen och t.o.m. den trehundrasextiofemte| |dagen är den högsta kompensationen och därefter 70| |%. Efter ansökan kan i vissa fall utges i stället| |för . | | I enlighet med fattade | |principbeslut, om en enhetlig ersättningsnivå, läggs i| |denna proposition fram förslag angående de lagändringar| |som krävs. Utöver lagförslag om den sänkta ersättningsnivån| |till av förmånsgrundande inkomst föreslår regeringen| |att de särskilda minskningsreglerna bibehålls. Detta | |innebär att den helt övervägande delen av landets | |arbetstagare kommer att erhålla av den sjukpen- | |ninggrundande inkomsten fr.o.m. den femtonde dagen | |och t.o.m. den nittionde dagen i varje sjukdomsfall. | |I avvaktan på Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag| |förutsätter regeringen att det avtalsvägen inte upp- | |kommer några principiella avvikelser från den nya | |ersättningsnivån i sjuklöneperioden. | | Vidare innebär beslut att de särskilda | |regler som gäller i samband med att ersättning skall | |utges av den sjukpenninggrundande inkomsten | |upphör att gälla samt att det högsta belopp som kan | |utges i s.k. sjuklönegaranti ändras från till | |av den sjukpenninggrundande inkomsten. | | För arbetstagare med risk för särskilt omfattande | |sjukfrånvaro föreslår regeringen att sjukpenning | |respektive sjuklön skall utges av den | |förmånsgrundande inkomsten redan från i| |en sjukperiod respektive sjuklöneperiod. | | Med anledning av de ändrade ersättningsnivåerna föreslås| |ändring av de särskilda tabellerna för beräkning av | |skatteavdrag på vissa ersättningar i uppbördslagen | |(1953:272). | | Av beslut framgår vidare att den kost- | |nadsbesparing som uppkommer för arbetsgivarna med an-| |ledning av sänkningen av sjuklönen från till | |av den förmånsgrundande inkomsten under fjärde till 14:e| |dagen i en sjuklöneperiod skall neutraliseras. För att| |denna kostnadsneutralitet skall uppnås behöver en höj-| |ning av sjukförsäkringsavgiften enligt lagen (1981:691)| |om socialavgifter göras. Regeringens förslag i denna | |del redovisas under avsnitt 13.1. | | | | | ------------------------------------------------------- |4.2 Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och | |havandeskapspenning | | | | | Skälen för regeringens förslag: Föräldraförsäkringen, som regleras i 4 kap. AFL, består av två huvudförmåner, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Havandeskapspenningen regleras i 3 kap. 9 § AFL. Föräldrapenning med anledning av barns födelse eller ett adoptivbarns ankomst utges under sammanlagt för föräldrarna. Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet, har vardera föräldern rätt till föräldrapenning under minst , för barn födda före minst 90 av de . En förälder har dock rätt att avstå från att uppbära föräldrapenning till förmån för den andre föräldern. För barn födda efter gäller att överlåtelse kan ske med undantag för föräldrapenning motsvarande förälderns sjukpenning såvitt avser för varje barn, s.k. pappa- och mammamånad. För 360 av de betalas föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, dock lägst per dag, (garantinivån). Ersättningen avseende barn födda efter är av den sjukpenninggrundande inkomsten för 300 av dagarna och de resterande dagarna er- sätts av den sjukpenning grundande inkomsten. För barn födda före är ersättningen av den sjukpenninggrundande inkomsten för 360 av dagarna. För återstående utges föräldrapenning med belopp enligt garantinivån. För att åstadkomma nödvändiga besparingar, för att sanera statens finanser, och för att åstadkomma en enhetlig ersättningsnivå har tidigare beslutat att ersättningsnivån inom föräldrapenningen skall sänkas till av den sjukpenning grundande inkomsten avseende de dagar med föräldrapenning som ersätts med sjukpenningbelopp och som inte ingår i den s.k. pappa- eller mamma- månaden. För pappa- och mammamånaden skall förhöjd ersättning utges motsvarande av den sjukpenninggrundande inkomsten. De nya ersättningsnivåerna avses om- fatta all föräldrapenning som avser tid fr.o.m. . Tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn till följd av sjukdom eller smitta hos barnet eller hos barnets ordinarie vårdare eller vid besök i sam- hällets förebyggande barnhälsovård. Tillfällig föräldrapenning utges vidare i samband med vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna. Tillfällig föräldrapenning kan också utges för vård av barn som har fyllt 12 men inte i de fall barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård. Tillfällig föräldrapenning utges under per barn och år. När de är uttagna kan ersättning betalas ut under ytterligare per barn och år. De kan inte utges vid ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. utgavs tillfällig föräldrapenning för vård av barn för av de förmånsberättigade barnen. Antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn var 5,5 miljoner dagar och det genomsnittliga antalet uttagna dagar för dessa barn var 8,0. Tillfällig föräldrapenning utges även till fader som avstår från förvärvs- arbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, hjälpa till i hemmet eller vårda annat barn. Sådana s.k. pappadagar utges med per barn och utges inte för tid efter efter barnets hemkomst. tog av de nyblivna papporna ut sådan tillfällig föräldrapenning. Föräldrar med barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kan få ersättning per barn och år. Dagarna kan tas ut från barnets födelse till dess barnet fyller . Dessa kontaktdagar kan bl.a. användas vid föräldrautbildning, invänjning i skola, daghem eller vid besök i skola eller daghem. För att åstadkomma ytterligare besparingar, för att sanera statens finanser, har beslutat införa en enhetlig ersättningsnivå inom den tillfälliga föräldrapenningen av den sjukpenninggrundande inkomsten. Ersättningen skall också i fortsättningen utges dock skall den förhöjda ersättningen från i den tillfälliga föräldrapenningen för vård av barn slopas. Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrar, som under graviditetens senare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta sitt vanliga arbete och inte kan omplaceras. Denna utges tidigast fr.o.m. den sextionde dagen före den beräknade förlossningen och längst t.o.m den elfte dagen . Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbete därför att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utges ersättning fr.o.m. dagen för avstängningen. Ersättningen vid havandeskapspenning är av den sjukpenninggrundande inkomsten och av den sjukpenninggrundande inkomsten för tiden därefter. Även för havandeskapspenning avses ersättningsnivån vara enhetlig genom att ersättningen för samtliga dagar skall utges av den sjukpenninggrundande inkomsten. 4.3 Vissa övriga ersättningsslag ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Lagen (1988:1465) om ersättning | |och ledighet för närståendevård och lagen (1977:265) om| |statligt personskadeskydd ändras i enlighet med riks-| |dagens fattade principbeslut om att | |ersättningsnivån för bl.a. närståendepenning skall vara 75| |% av den sjukpenninggrundande inkomsten. | | Smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om | |ersättning till smittbärare skall vara av den | |förmånsgrundande inkomsten. Skälen för regeringens förslag: Ersättning i form av närståendepenning utges till närstående som avstår från förvärvsarbete för att vårda en svårt sjuk per- son. Ersättningen kan utges även vid vård på sjukvårdsinrättning. Närståendepenning utges av den sjukpenninggrundande inkomsten för samtliga dagar i ersättningsperioden. Rätten till ledighet är knuten till ersättningsrätten. Fr.o.m. utökades antalet ersättningsdagar från 30 till för varje person som vårdas. Fr.o.m. kan närståendepenning även utges med för vård av en person som blivit HIV-smittad vid användning av blodprodukter inom den svenska hälso- och sjukvården. Det statliga personskadeskyddet omfattar den som tjänstgör inom totalförsvaret eller medverkar i räddningstjänst samt den som är häktad eller intagen på kriminalvårdsanstalt, annan anstalt eller på speciella hem. I enlighet med fattade principbeslut om att ersätt- ningsnivån för bl.a. närståendepenning skall vara av den sjukpenning- grundande inkomsten bör regler härom införas i lagen om ersättning och ledighet för närståendevård samt i lagen om statligt personskadeskydd. Med en smittbärare avses enligt lagen om ersättning till smittbärare den som har eller kan antas ha en smittsam sjukdom utan att ha förlorat sin arbetsförmåga till följd av sjukdomen. Smittsamma sjukdomar indelas enligt smittskyddslagen (1988:1472) i samhällsfarliga sjukdomar och övriga smittsamma sjukdomar. Rätt till smittbärarpenning föreligger för den som måste avstå från förvärvsarbete på grund av beslut enligt smittskyddslagen eller livsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag. Rätt till smittbärarpenning föreligger även när någon självmant genomgår en läkarun- dersökning eller en hälsokontroll som syftar till att utröna om han är smittad av en samhällsfarlig sjukdom, en smitta, ett sår eller en annan skada som kan göra livsmedel som han hanterar otjänligt till människoföda. Under /95 uppgick kostnaden för smittbärarpenning till ca . Med hänsyn till smittbärarpenningens särskilda syfte föreslås att denna ersättning även fortsättningsvis skall motsvara av den förmånsgrundande inkomsten. 4.4 Försäkringen mot kostnader för sjuklön samt försäkringen mot vissa semesterlönekostnader ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Vid beräkningen av de sammanlagda| |lönekostnaderna enligt lagen om sjuklön och lagen | |(1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader| |skall bortses från avgiften enligt lagen (1994:1920) | |om allmän löneavgift. Skälen för regeringens förslag: Lagen om sjuklön infördes och enligt 17 § denna lag kan arbetsgivare vars sammanlagda beräknade lönekostnader för ett kalenderår inte överstiger 90 basbelopp försäkra sig hos mot kostnaden för sjuklön. Lagen om försäkring mot vissa semesterlönekostnader infördes och enligt 1 § denna lag kan en arbetsgivare vars sammanlagda beräknade lönekostnader för ett kalenderår inte överstiger 90 basbelopp försäkra sig hos mot vissa semesterlönekostnader. Vid beräkningen av de sammanlagda lönekostnaderna enligt 17 § lagen om sjuklön och 1 § lagen om försäkring mot vissa semesterlönekostnader skall bortses från avgifter enligt lagen om socialavgifter och skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. har i rapporten (RFV ANSER 1995:9) redovisat en uppföljning av försäkringskassornas handläggning av ärenden om försäkring mot kostnader för sjuklön och försäkring mot vissa semesterlönekostnader. föreslår i rapporten att den fr.o.m införda avgiften enligt lagen om allmän löneavgift i likhet med avgifter enligt lagen om socialavgifter och skatt enligt lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster inte skall inräknas i det löneunderlag som ligger till grund för den försäkringsavgift som arbetsgivarna skall erlägga för försäkringarna. I likhet med vad anfört föreslår regeringen att den allmänna löneavgiften inte skall ingå i beräkningen av de sammanlagda lönekost- naderna enligt 17 § lagen om sjuklön och 1 § lagen om försäkring mot vissa 4.5 Sjuklön vid upprepade korttidsanställningar hos samma arbetsgivare ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Vid beräkning av om rätt till | |sjuklön föreligger enligt lagen om sjuklön skall, när| |fråga är om sammanräkning av flera anställningar hos | |samma arbetsgivare, en arbetstagares samtliga anställ-| |ningar medräknas så länge inte tiden mellan respektive| |anställning överstiger . Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln för rätt till sjuklön enligt lagen om sjuklön är att arbetstagaren har anställts tills vidare eller har ett tidsbegränsat anställningsavtal som avser en månad eller längre. Enligt 3 § första stycket lagen om sjuklön inträder rätten till sjuklön, om den avtalade anställningstiden är kortare än en månad, endast om arbetstagaren tillträtt anställningen och därefter varit anställd . Enligt andra stycket i nämnda lagrum gäller att om en arbetstagare anställs på nytt av samma arbetsgivare från det att den föregående anställningen upphörde, skall denna oavsett avbrottet medräknas vid beräkning av kvalifikationstiden i första stycket. har i rapporten (RFV ANSER 1995:14) föreslagit ändring i sjuklönelagen när det gäller samman- räkning av korta anställningsperioder. föreslår i sin rapport att samtliga anställningsperioder medräknas om tiden mellan anställning- arna inte överstiger . I likhet med vad anfört föreslår regeringen att vid be- räkning av om rätt till sjuklön föreligger skall, när fråga är om sammanräkning av flera anställningar hos samma arbetsgivare, samtliga anställningar medräknas så länge inte tiden mellan respektive anställning överstiger . 5.1 Vissa följdändringar med anledning av sänkt folkpension för gifta ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: I samband med att reglerna för | |folkpension för gifta ändras skall| |vissa följdändringar ske avseende retroaktiv | |utbetalning av folkpension resp. bostadstillägg till | |pensionärer. Skälen för regeringens förslag: I | |budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bil. 6) | |aviserade regeringen förslag till ändring i 6 kap. 2 §| |och 7 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring | |avseende folkpension för gifta. Regeringen återkom med| |lagförslag härom i prop. 1994/95:147 Rätten till | |förtidspension och sjukpenning samt folkpension för | |gifta. Förslaget innebär att folkpensionens storlek | |skall vara oberoende av om maken uppbär pension eller| |inte. Detta medför att folkpensionen sänks för de | |pensionärer vars make inte uppbär pension. | |har ställt sig bakom förslaget (bet. 1994/95:SfU10, | |rskr. 1994/95:343). Ändringarna träder i kraft den 1 | |. | | Ändringarna i bestämmelserna om folkpension för gifta| |föranleder vissa följdändringar. Bestämmelserna i lagen| |om allmän försäkring gällande garantiregel för makar samt| |gällande retroaktiv utbetalning av folkpension blir i| |och med ändringarna av bestämmelserna om folkpension för| |gifta inte längre adekvata efter . | |Dessa regler bör därför upphävas. På grund härav bör en be-| |stämmelse om minskning av förmån vid retroaktiv | |utbetalning av bostadstillägg införas i lagen | |(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. | | | | | |5.2 Ändring i lagen om bostadstillägg till pensionärer| | | | | |I samband med ikraftträdandet av den nya nordiska | |konventionen om social trygghet fr.o.m. | |1994, har i skrivelse till | |regeringen uppmärksammat vissa konsekvenser för rätten| |till bostadstillägg. Med anledning av detta föreslår | |regeringen två ändringar som rör personer med utländsk| | | | | |pension. | | | | | |5.2.1 Utökad personkrets för rätt till bostadstillägg| | | | | |till pensionärer | | | |