prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:161 -------------------------------------------------------------------------------- ----------- En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997--2001 Prop. 1995/96:161 -------------------------------------------------------------------------------- ----------- Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller förslag till de villkor och riktlinjer som skall gälla under kommande tillståndsperiod för den radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst som bedrivs av , och . har radio- och TV-området i förändrats på ett genomgripande sätt. Det finns därför anledning att förtydliga och stärka programföretagens uppdrag i det nya medielandskapet. Programföretagen skall tillgodose alla publikgrupper med ett mångsidigt programutbud av hög kvalitet. Under den kommande avtalsperioden skall programföretagen bl.a. vidga och fördjupa sitt kulturansvar, sända fler svenska program med hög kvalitet, öka samarbetet med kulturinstitutionerna, öka omfattningen av utomståendes medverkan, tillhandahålla program som speglar det mångkulturella samhället samt ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Tillståndet föreslås avse perioden för -- för och . Tillståndet för föreslås omfatta perioden -- . Programföretagens redovisning till statsmakterna skall förtydligas. Företagen skall följa upp och rapportera hur uppdraget uppfylls. Uppföljningsrapporten skall ges in till och TV. Den andel av allmänproduktionen i och rikssändningar som produceras utanför skall öka till . Det skall även i fortsättningen finnas två självständiga nyhetsredaktioner inom . Programföretagen skall liksom nu sända i två TV-kanaler och fyra radiokanaler. Om ett programföretag vill starta nya programkanaler skall regeringens medgivande inhämtas. Finansieringen av verksamheten föreslås liksom ske med TV- avgiftsmedel. Programföretagen skall inte tillåtas finansiera sin verksamhet med reklam. Sponsring skall endast få förekomma i sändningar i samband med sportevenemang. föreslås från och med helt finansieras via statsbudgeten. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Ärendet och dess beredning 6 3 Public service-uppdragets förändring över tiden 7 4 Medielandskapets förändring 9 5 Programstatistik...........................................11 5.1 Radioutbudet 11 5.2 TV-utbudet 14 5.3 Radio- och TV-publiken 15 6 Internationell jämförelse 17 7 Lagstiftning 19 7.1 Yttrandefrihetsgrundlagen 19 7.2 Radiolagen 19 7.3 TV-avgiftslagen 20 7.4 Ny lagstiftning om radio och 8 Avtalen mellan staten och public service-företagen 21 9 Organisation 22 9.1 Förvaltningsstiftelserna 22 9.2 Programbolag 23 9.3 Dotterbolag 23 10 Finansiering 28 11 Verksamhetens omfattning 29 11.1 Sändningsnät 29 11.2 Radio- och TV-innehav 29 11.3 Sändningsvolym 29 12 och 13 Radio- och 31 14 Anslagsframställningar och remissvar på 31 14.1 31 14.2 33 14.2.1 Radio 34 14.3 34 15 Övrigt beslutsunderlag 36 16 Allmänna förutsättningar och utgångspunkter 38 17 Public service-uppdraget 42 17.1 Public service-uppdragets delar 45 18 Riktlinjer för programverksamheten 48 18.1 Att främja kulturlivet 49 18.1.1 Svenska program 51 18.1.2 Ökat samarbete med kulturinstitutionerna 53 18.1.3 Frilansmedverkan och fri produktion 55 18.2 Det mångkulturella samhället 56 18.3 Program för barn och ungdom 57 18.4 Hög kvalitet 58 18.5 Den demokratiska processen 59 18.6 Olika perspektiv i nyhetsförmedlingen 61 18.7 Mediets genomslagskraft 61 18.8 Verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk 63 18.9 Program för funktionshindrade 65 18.10 Särskilda riktlinjer för 67 19 Tillståndsperiodens längd 68 20 Ägarskap 70 21 Uppföljning och utvärdering 72 22 Organisation 75 22.1 Programföretagens struktur 75 22.2 Distriktsorganisationer och distriktsbaserad produktion 77 23 Finansiering och ekonomiska förutsättningar 79 24 Vissa frågor med anknytning till ny teknik 84 25 Särskilda frågor...........................................87 25.1 87 25.2 Försvarsfrågor 88 25.3 Radio 88 26 Medelsberäkning............................................89 26.1 Programbolagen 89 26.2 TV-avgiften 90 Bilaga 1 Remissyttranden över betänkandet (SOU 1995:84) Kulturpolitikens inriktning 91 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1995:84) Kulturpolitikens inriktning 93 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 102 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1.godkänner vad regeringen föreslår om programföretagens public service- uppdrag (avsnitt 17), 2.godkänner de föreslagna riktlinjerna för programverksamheten (avsnitten 18.1--18.9), 3.godkänner vad regeringen förordar om Utbildningsradios fortsatta verksamhet (avsnitt 18.10), 4.godkänner vad regeringen föreslår om tillståndsperiodens längd (avsnitt 19), 5.godkänner den föreslagna ändringen av ägandet av programföretagen (avsnitt 20), 6.godkänner vad regeringen föreslår om uppföljning och rapportering av hur public service-uppdraget uppfylls (avsnitt 21), 7.godkänner vad regeringen föreslår om programföretagens struktur samt krav på distriktsorganisation och distriktsbaserad produktion (avsnitt 22), 8.godkänner vad regeringen föreslår om finansiering och ekonomiska förutsättningar för perioden --2001 (avsnitt 23), 9.godkänner vad regeringen förordar om sändningarnas räckvidd, sändningsrättens omfattning m.m. (avsnitt 24), 10. godkänner vad regeringen förordar om finansiering (avsnitt 25.1), 11. godkänner vad regeringen föreslår om Radio fortsatta verksamhet (avsnitt 25.3), 12. godkänner regeringens förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamhet som bedrivs av , , Radio och (avsnitt 26.1). 2 Ärendet och dess beredning De nu gällande riktlinjerna för , och lades fast genom riksdagsbeslut (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) och riksdagsbeslut (prop.1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). Verksamheten regleras genom yttrandefrihetsgrundlagen, lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, radiolagen (1966:755), lagen (1989:41) om TV-avgift samt förordningen (1989:46) om TV-avgift. I anslutning till riksdagsbeslut träffades avtal mellan staten och , respektive samt avtal mellan staten och , och för krig och krigsfara. Avtalen löper -- . Avtal slöts också mellan staten och om förvaltning av rundradiomedlen. Detta avtal trädde i kraft och gäller tills vidare. Genom debattskriften och TV i allmänhetens tjänst! (Ds 1994:76), den s.k. , tog den förra regeringen initiativ till en offentlig diskussion om vilken omfattning och inriktning public service-verksamheten bör ha efter nu gällande avtalsperiod. Drygt 200 remissvar kom in till med anledning av . Remissyttrandena har sammanställts i departementspromemorian En radio och TV i allmänhetens tjänst! (Ds 1995:49). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en parlamentarisk utredning med uppgift att utvärdera kulturpolitikens inriktning med utgångspunkt kulturpolitiska mål. Genom beslut gav regeringen tilläggsdirektiv till utredningen. Utredningen som arbetade under namnet (Ku 1993:03) överlämnade sitt slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84). En sammanställning av utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter vad gäller de frågor som berör den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten finns i bilaga 1 och bilaga 2. I kulturutskottets betänkande Den avgiftsfinansierade radio- och TV- verksamheten (1994/95:KrU26) behandlades regeringens förslag budgetproposition. Utskottet föreslog att det inför nästa tillståndsperiod skulle tillsättas en parlamentarisk beredning med företrädare för samtliga riksdagspartier. anslöt sig till detta (rskr. 1995/96:367). Regeringen tillsatte en sådan beredningsgrupp inom under ordförandeskap av statssekreteraren () . Beredningsgruppen fick i uppgift att överväga frågan om vilka krav som skall ställas på den fortsatta public service-verksamheten samt att ta ställning till vilka ekonomiska och organisatoriska förutsättningar som bör gälla för programföretagen under nästa tillståndsperiod. Från riksdagspartierna har medverkat riksdagsledamöterna (), (), (), (), (), (), (), () samt förre riksdagsledamoten () och högskolelärare (). Företrädare för (m), (v) och (kds) har i vissa frågor inte ställt sig bakom beredningens förslag. 3 Public service-uppdragets förändring över tiden I fick AB Radiotjänst ensamrätten till radiosändningar. Organisationen av verksamheten styrdes i första hand av erfarenheterna från . Radion betraktades som ett företag i allmänhetens tjänst som i princip skulle stå fritt gentemot staten och andra maktcentra, men staten skulle utöva en kontrollerande verksamhet och ytterst garantera den ekonomiska basen genom att radion finansierades genom licensavgifter. I de ursprungliga åliggandena för Radiotjänst ingick även att främja folkupplysning och folkbildningsarbete. Alltifrån starten reglerades verksamheten genom avtal mellan staten och företaget. Redan det första public service-företaget, AB Radiotjänst, bedrevs i aktiebolagsform. Aktieägarna utgjordes av två grupper; pressen och ett näringslivskonsortium. I samband med att AB Radiotjänst fick ensamrätt att sända TV-program ändrades företagets namn till och ett antal folkrörelser tillkom som en ny ägargrupp. Aktierna fördelades till folkrörelserna, till pressen och till näringslivet. I anslutning till riksdagsbeslut ändrades fördelningen av aktieinnehavet till folkrörelserna, till pressen och till näringslivet. Förutsättningarna för public service-verksamheten har formulerats i anslutning till några av de viktigaste riksdagsbesluten . Nedan följer en kort översikt. 1966: omfattande utredning lade radioutredning fram sitt betänkande om framtiden för radio och TV i . riksdagsbeslut innebar att staten träffade avtal med för perioden -- (efter förlängning). Beslutet innebar att en andra kanal i TV startades /1970 i syfte att ge publiken större valfrihet och förbättra möjligheterna till debatt och opinionsbildning. De två kanalerna skulle vara resursmässigt likställda, ha i princip samma programuppdrag och ha egna nyhetsredaktioner. "En stimulerande tävlan" skulle råda mellan kanalerna. beslutades att distriktsverksamheten i både radio och TV skulle byggas upp -- minst en fjärdedel av riksutbudet skulle produceras utanför . 1975: 1975 beslutades om en utbyggnad av lokalradio. Ett tjugotal stationer med länsvis täckning började successivt byggas ut. Verksamheten samlades i ett nytt bolag, . 1978: tillkom efter ett mångårigt utredningsarbete om utbildningsverksamhet genom radio och TV (). Syftet med bolaget var att samla utbildningsprogramverksamheten i ett bolag. Genom beslut slöts ett nytt avtal mellan staten och för perioden -- . omorganiserades till en koncern med ett moderbolag (SR) och fyra dotterbolag (, , och ). modell för kanalkonkurrens kvarstod med vissa modifieringar. kulturpolitiska mål fördes in i avtalen. Decentraliseringskravet betonades och distriktsverksamheten byggdes ut kraftigt inom riksradion och i än högre grad inom . Regionala nyhetssändningar skulle omfatta hela landet. 1986: beslut innebar att staten ingick avtal med moderbolag och dotterbolag för perioden -- (efter förlängning). Beslutet innebar inte några stora förändringar. Moderbolaget fick förstärkta styrbefogenheter på vissa områden. En rad avregleringar infördes, bl.a. fick rätt att själv bestämma om sändningstidens längd och om distriktsindelningen samt rätt att initiera utredningar om förändringar. Tillstånd gavs till ett fjärde FM-nät som i huvudsak skulle förbehållas lokalradion. fick ändra inriktningen av TV-kanalerna så att distriktsverksamheten koncentrerades till en kanal (). 1991: En marksänd reklamfinansierad TV-kanal, , fick koncession. Regeringen gav vissa organisatoriska riktlinjer för . fick möjlighet att sända sponsrade program. 1992: riksdagsbeslut omfattade avtalsperioden -- . Beslutet innebar att koncernen skulle upplösas och moderbolaget läggas ned. De tre programföretagen (), () och () skulle vara självständiga bolag. Public service-uppdraget skulle vara i huvudsak oförändrat, men kvalitetsaspekten betonades. Programföretagen fick i huvudsak fri bestämmanderätt i fråga om organisation, programinnehåll, sändningstid, distriktsindelning m.m. Programföretagen fick i uppdrag att i avtal mellan sig fördela ansvar för olika insatser för funktionshindrade och verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk. fick möjlighet att sända sponsrade program. riksdagsbeslut innebar också att ett nytt statligt aktiebolag med huvudmannaskap för rundradionätet, , bildades . skall ge sändningsberättigade programföretag (public service- företagen och ) tillgång till sändarnätet på likvärdiga villkor. Programföretagen får köpa bolagets tjänster. Verksamheten regleras i avtal mellan och företagen. 1993: Eftersom beslut inte kunde realiseras i fråga om ägarstrukturen, togs ett nytt beslut som innebär att SVT, SR och UR ägs av tre för ändamålet bildade stiftelser. Stiftelsernas syfte skall vara att främja självständigheten hos de tre public service- företagen. 1993 beslutade även om att tillåta privata reklamfinansierade ljudradiosändningar. En ny myndighet inrättades för frågor om tillstånd att sända lokalradio -- Styrelsen för lokalradiotillstånd. 1994: inrättades två nya myndigheter, Radio- och och och TV, som ersatte , , och Styrelsen för lokalradiotillstånd. 1995: riksdagsbeslut innebar bl.a. att avtalet mellan staten och SVT ändrades på så sätt att kravet på att distriktens produktion skall vara samlad i en kanal upphörde. Modellen med två konkurrerande kanaler har därmed upphört. SVT har ändrat den inre organisationen. 4 Medielandskapets förändring Public service-verksamhetens omvärld har förändrats radikalt. Den gamla fick konkurrens utifrån när närradion introducerades . öppnades möjligheter till radio- och TV-sändningar via kabel. inleddes TV-utbytet mellan och . I tillhandahålls en finländsk TV-kanal dels via marksändningar över , dels via fiberoptiskt nät till 24 orter i landet där kabelmottagning är möjlig. Den verksamhet som bedrevs inom -- med TV, riksradio, lokalradio och utbildningsradio -- dominerade dock fortfarande massmedielandskapet under större delen av . Starten av den Londonbaserade TV-kanalen innebar att monopol på svenska TV-sändningar de facto var brutet. Omkring 1990 kunde en tredjedel av hushållen nås av . startade ytterligare ett privat bolag -- () -- en TV-kanal som sändes via satellit. fick sändningstillstånd för den tredje markbundna TV- kanalen. För sändningarna gäller enligt radiolagen samma krav på opartiskhet, saklighet och hänsyn till demokratiska värden som för . I avtalet mellan staten och har bestämts att bl.a. skall sända ett mångsidigt programutbud av god kvalitet. Staten ställer ganska omfattande krav på programinnehåll, men kraven kan ändå inte jämföras med dem som ställs på public service-företagen. sänds ca 190 TV-program ut från satellit över för vidaresändning i kabelnät eller för direktmottagning via parabol. Det antal TV-kanaler som kan tas emot i beror på om TV-kanalernas signaler är kodade och i övrigt vilken teknisk utrustning som krävs. Det finns elva TV-kanaler som kan tas emot via kabelnät eller parabol och som är särskilt inriktade mot den svenska publiken, nämligen , , Kanal , Z-TV, TVG och samt filmkanalerna TV1000, TV1000 Cinema, FilmNet 1, FilmNet 2 och Supersport. Det finns också kanaler som bara är tillgängliga för dem som är anslutna till kabelnät. Det finns kommersiella rikstäckande kabelkanaler (t.ex. spelkanalen TV21), ca 70 kommersiella lokala kabelkanaler och ca 25 icke-kommersiella lokala kabelkanaler. Utöver vissa grundläggande regler ställer staten inga särskilda krav på programinnehållet i radio- och TV-sändningar via satellit och kabel. introducerades privat reklamfinansierad lokalradio. Tillstånd beviljades den sökande som förband sig att betala den högsta årliga avgiften till staten. fördelades sammanlagt 59 sändningstillstånd för privat lokalradio. finns 90 sändningstillstånd fördelade på 40 olika sändningsområden. Några andra krav på sändningarnas innehåll, än att minst en tredjedel av programmen skall vara framställda för den egna verksamheten, finns inte. Närradion expanderade kraftigt för att sedan stagnera när den privata lokalradion introducerades. Antalet organisationer med tillstånd att sända närradio ökade från 1980 till 2 1989, men har gått tillbaka till ca 1 1995. har det totala antalet sändningstimmar ökat kontinuerligt. Enkelt uttryckt sänder färre tillståndshavare mer närradio. Regeringen tillsatte en kommitté som skall föreslå ändrade regler för lokala ljudradiosändningar. De nya reglerna skall förbättra möjligheterna att förverkliga de ursprungliga intentionerna i fråga om lokalradions mångfald och lokala förankring samt möjliggöra att närradion utvecklas till en livskraftig radio med lokal anknytning och demokratisk förankring. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Sammanfattningsvis har kommersiell radio och TV fått sitt genombrott i . hade vi två rikstäckande TV-kanaler och fyra radiokanaler i allmänhetens tjänst. hade vi dessutom elva svensktalande kommersiella TV-kanaler och 90 kommersiella lokalradiokanaler. Sändningsmonopolet har upphört och hela radio- och TV-området har genomgått djupgående ekonomiska, tekniska och strukturella förändringar. 5 Programstatistik 5.1 Radioutbudet Det totala radioutbudet har ökat kraftigt. Radions sändningstid 1977--1993 (antal ) Utvecklingen visar följande förändring av antalet sändningstimmar . 1985 1995 1.000 2.4001 Närradio 2.500 10.0002 Kommersiell lokalradio -- 10.0003 Totalt 3.500 22.400 1 enligt uppgift från 2 prognos enligt uppgift från Radio- och 3 antagande enligt NORDICOM:s rapport 1995 utbud har ökat när nya kanaler har tillkommit. Antalet producerade radiotimmar på lokal nivå har ökat kraftigt. utgör de lokala kanalerna av den totala sändningstiden. Programutbudet har också ändrats. Varje kanal har fått en egen kanalprofil riktat mot olika målgrupper: *P1 är en talkanal med nyheter, aktualitet, debatt, teater och andra gestaltande program, program om kultur och samhälle, vetenskap och livs-- åskådningsfrågor. *P2 är SR:s kanal för seriös musik. Kanalen har ett särskilt ansvar för den levande och egenproducerade musiken. *P3 riktar sig till den unga publiken. Kanalen innehåller nyheter, samhälls och kulturprogram samt musik och underhållning. P3 har ansvar för beredskap och service med viktiga meddelanden till allmänheten. *P4 riktar sig till den äldre hälften av publiken. P4 har två identiteter, dels program som sänds av de 25 lokala kanalerna som sänder vardagar och , dels det gemensamma P4-utbudet som sänds övrig tid. P4 har ansvar för beredskap och service med viktiga meddelanden till allmänheten. Utbildningsradions program sänds i samtliga av kanaler. Innehållet i närradion kan vara svårt att bedöma enbart utifrån deltagande organisationer. Antalet tillståndshavare har sjunkit till 1 156 från att varit ca 2 400. De religiösa samfunden dominerar fortfarande närradion både vad gäller antal tillståndshavare (349 stycken) och sändningstid (). Närradioföreningarna, dvs. sammanslutningar av flera tillståndshavare, har en sändningstid som motsvarar . De politiska partierna, studieförbunden och studentorganisationerna har sändningstider som motsvarar var. Övrig sändningstid fördelas mellan invandrar-, musik-, sport- och idrotts-, handikapps-, nykterhets- och fackliga föreningar (ca 3--vardera). I samband med att den privata lokalradion introducerades fick även närradion rätt att sända reklam. Färre än hälften av tillståndshavarna utnyttjar denna möjlighet. Några exakta uppgifter om de kommersiella radiostationernas sändningstid finns ännu inte, men eftersom samtliga sänder mer eller mindre dygnet runt innebär det en mycket kraftig ökning av sändningstiden i radio. Redan tidigt skapades fem olika nätverk; SRAB/City, Z-Radio, SRU/, NRJ/Energy, och Megapol. Z-Radio och SRU/samarbetar vad gäller programproduktion och annonsförsäljning. Z-Radio har också bytt namn till . Flera av nätverken sänder huvudsakligen centralt producerade program. Det finns ett tiotal stationer som står utanför nätverken. Enligt uppgift från Radio- och finns kommersiella radiostationer på följande orter: -------------------------------------------------------------------- |SRAB/City finns |(tidigare Z-Radio) ||på 15 orter med |finns på 12 orter med 13 | |15 stationer |stationer | -------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- |Trestad |-------------------------------------------------------------------- |/Åre || |-------------------------------------------------------------------- | | -------------------------------------------------------------------- |NRJ/Energy finns på 21 orter med ||21 stationer | -------------------------------------------------------------------- |/|-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- |/|-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- ||-------------------------------------------------------------------- |Trestad | -------------------------------------------------------------------- ||Megapol finns på 11 orter med 13 ||stationer || -------------------------------------------------------------------- |Övrigt || |/| || |/(2) | || |-------------------------------------------------------------------- |På 5 orter finns det 10 stationer| |som inte tillhör något av de fem | |stora programnäten. Dessa orter är| |, , ,| |och . 5.2TV-utbudet Det totala antalet sända TV-timmar per dag har ökat kraftigt. /81 till ökade SVT:s utbud med . ökade det totala antalet sända timmar för Kanal , , , och Kanal med . Den relativa ökningen är störst för faktaprogram (), därefter kommer Fiktion och nöje (). Fiktion och nöje svarar för av det totala TV-utbudet och för SVT (enligt uppgifter från ). totala sändningstid har ökat , eller från /vecka till /vecka. SVT:s utbudsprofil och 1993 (minuter per dag och procent) --------------------------------------------------- Typ av program 1987 1993 Procentuell förändring --------------------------------------------------- Fakta 256 483 82 --------------------------------------------------- Fiktion 235 270 15 --------------------------------------------------- Musik 35 36 -- --------------------------------------------------- Nöje 95 89 - 6 --------------------------------------------------- Nyheter 93 110 18 --------------------------------------------------- Sport 90 89 -- --------------------------------------------------- Blandat 99 154 56 --------------------------------------------------- Övrigt 48 54 12 --------------------------------------------------- Totalt 960 1 285 34 --------------------------------------------------- Uppgifter från O. och C. , utbud --1993 (1994) Sändningstidsökningen förklaras av Kanal 1:s eftermiddagssändningar (TV- programmet Hemma) och morgonprogram som båda startade . SVT sorterar Hemma och morgon-TV under kategorin fakta, som således var den programkategori som ökade mest, . Efter faktaprogrammen har barn- och ungdomsprogrammen visat störst ökning . Även nyheter har fått ökad sändningstid. Fiktionsprogrammen har ökat . Andelen långfilmer har ökat och svarar alltså för en av de största ökningarna inom fiktionen.