prop · GJ03105 · 1996-01-01 00:00:00 — Detta försök bör inledas . I avvaktan på särskild proposition i detta ärende har medel motsvarande 1 700 platser beräknats under detta anslag. Försöksverksamheten skall i sin helhet finansieras inom område. Förslag avseende ökade kostnader för studiemedel behandlas under anslaget E 4. Regeringen föreslår att till Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett förslagsanslag på . för utbildning och kompetensutveckling Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling började sin verksamhet . Delegationen utgör svenskt programkontor för de EU-program inom utbildning och kompetensutveckling som regeringen bestämmer. handhar programkontoret EU-program dels inom område (och delar av ), dels inom område (Adapt, Employment samt Europeiska socialfondens Mål 4). De delar av Sokratesprogrammet som berör högskolesektorn ansvarar för. Bidrag till verksamheten kommer från flera håll. Programkontoret får medel både från EU och, som svensk medfinansiering till administrationen av programmen, från åttonde huvudtitelns anslag C 44. Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan anslagsposten 5. Kostnader för genomförande av EU- program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. samt första huvudtitelns anslag B 1. m.m. anslagsposten 9. Bidraget från anslaget C 44. utgör medfinansiering av administrationen för programmen och . Regeringen föreslår nu att medel för genomförande av utbildningsprogrammen (delar) och anvisas via ett ramanslag för att ge programkontoret såsom svenskt programkontor samma möjligheter som andra myndigheter i finansiella hänseenden men också för att underlätta uppföljning och utvärdering av verksamheten. För detta budgetår anslogs under anslaget C 44. för kostnader för genomförande av programmen och . Dessa medel var beräknade för en 12-månaders period. Extra medel behöver nu tillföras programkontoret för . Regeringen föreslår att till för utbildning och kompetensutveckling på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . har till inkommit med en rapport om studieförbundens och folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa /95. konstaterar i rapporten att den verksamhet som genomförts i studieförbund och på folkhögskolor med stöd av det särskilda statsbidraget till arbetsmarknadsanpassade utbildningar och till extra utbildningsplatser inom folkhögskolan väl uppfyllt de intentioner och mål som ställts upp. För /96 disponerar för särskilda kurser för arbetslösa förlagda till studieförbund och folkhögskolor samt för att möjliggöra ca 10 000 extra platser inom folkhögskolan. har inkommit med en delrapport om studieförbundens och folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa under /96. För studieförbundens verksamhet föreligger ännu inte några statistiska uppgifter beträffande antalet deltagare och studiecirklar. För folkhögskolornas del framgår att samtliga medel kommer att tas i anspråk. De extra utbildningsplatserna används i stor utsträckning till en utökning av antalet studerande på folkhögskolornas ordinarie långa kurser. Därutöver genomförs ett stort antal nya kurser som delvis kommer till stånd genom samarbete med studieförbund, huvudmannaorganisationer, fackliga organisationer, länsarbetsnämnder och lokala arbetsförmedlingar. Genom att prioriterar verksamheter i de fyra invandrartäta kommunerna kommer folkhögskolorna att ha ytterligare ca 500 kursdeltagare med invandrarbakgrund. Regeringen bedömer att verksamheterna med arbetsmarknadspolitiska insatser vid studieförbund och folkhögskolor bör fortsätta även . De extra platserna inom folkhögskolan bör dock minskas. Regeringen föreslår därför att erhåller ytterligare för särskilda kurser för arbetslösa förlagda till studieförbund och folkhögskolor . Regeringen föreslår även att ytterligare anvisas för att möjliggöra ca 6 000 extra platser inom folkhögskolan . Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till med motsvarande förslag avseende . Regeringen föreslår att till Bidrag till folkbildningen på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett anslag på . Universitet och högskolor m.m. Övriga utgifter inom grundutbildning har för /96 anvisat medel för vissa särskilda åtgärder under /96 för att, mot bakgrund av sysselsättningsläget, erbjuda fler studerande plats i högskolan (prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 88, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353 samt prop. 1994/95:139, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353). De särskilda åtgärderna omfattar generella volymökningar i form av 5 500 platser, huvudsakligen inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena, ca 1 400 basårsplatser samt en särskild satsning - aspirantutbildning bestående av varvad utbildning och praktik - som i första hand vänder sig till arbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Antalet aspirantutbildningsplatser är 1 270. Därutöver omfattar den särskilda satsningen 25 000 platser inom ramen för sommaruniversitet/sommarhögskola vilka omräknat motsvarar ca 4 700 helårsplatser. I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25 s. 14) anförs att regeringen avser att återkomma med förslag gällande omfattning och inriktning av de tillfälliga utbildningssatsningarna /97. Vidare anför regeringen att det på inte är rimligt med konjunkturbetingade satsningar inom utbildningsområdet. Regeringen anser att de tillfälliga utbildningssatsningarna inom den högre utbildningen under /96 bör förlängas att gälla under /97, med undantag för platserna inom sommaruniversitet/sommarhögskola. De 25 000 platserna som avser sommaruniversitet/sommarhögskola och för vilka särskilda medel har anvisats under /96 får även tas i anspråk av universiteten och högskolorna . Därför föreslås inga ytterligare medel för detta ändamål för /97. Eftersom regeringen inte har för avsikt att fortsättningsvis anvisa särskilda medel för sommarkurser blir det en angelägen- het för resp. universitet och högskola att ta ställning till den fortsatta omfattningen av sådan verksamhet inom ramen för det ordinarie utbildnings- uppdraget. Basåret i högskolan som funnits har inneburit att rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar kunnat breddas och att kvinnor i större utsträckning än tidigare sökt till sådana utbildningar. De uppdrag som avser basårsplatser för /96 omfattar totalt ca 2 600 platser varav ca 1 400 inom ramen för de särskilda satsningarna. 1 200 basårsplatser avser sådana platser som beslutade med anledning av förslag i prop. 1992/93:150 bil.7, bet. 1992/93:FiU1, rskr. 1992/93:134 om medel för behörighetsgivande förutbildning. Preliminära uppgifter avseende sökande och antagna till basårsplatserna visar att merparten av platserna kommer att utnyttjas. Regeringen avser att under hand inhämta universitetens och högskolornas uppfattning om möjligheterna att öka antalet basårsplatser. Regeringen föreslår att resurser anvisas av /96 för 2 600 basårsplatser samt 5 000 platser inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena. Om universiteten och högskolorna bedömer att basåret kan ökas utöver det föreslagna antalet bör antalet platser inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena reduceras så att antalet basårsplatser kan bli fler. Det är alltför tidigt att dra några slutsatser vad gäller aspirantutbildningen för arbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Det kan dock konstateras att tiden för planering av denna utbildning var alltför kort för att den skulle kunna starta i full omfattning vid höstterminens början. Inte minst arbetet med att finna lämpliga praktikplatser för de aktuella studerande var tidskrävande. Enligt uppgifter från de universitet och högskolor som anordnar aspirantutbildning har kursstarterna därför försenats. Mycket arbete har lagts ner vid de berörda lärosätena och regeringen anser därför att det är angeläget att denna försöksverksamhet får fortsätta även under /97 innan några slutsatser dras av verksamheten. Medel för 1 200 platser av /96 bör anvisas och beräknas utifrån antagandet att de studerande genomgår kurser inom olika utbildningsområden. Arbets- marknadsmyndigheterna bör kunna vara behjälpliga när det gäller att finna lämpliga praktikplatser. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för avseende resurser för de nu föreslagna platserna. Regeringen begär bemyndigande att fördela de medel som föreslås för Övriga utgifter inom grundutbildning i enlighet med de principer som redovisats. Förslag avseende ökade kostnader för studiemedel behandlas under anslaget E 4. Förslag till ändring i högskolelagen Regeringen har i propositionen Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. (prop. 1995/96:64) föreslagit att ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting införs . Förslaget innebär bl.a. att en utjämning av skillnader i strukturella förhållanden (kostnadsutjämning) görs så att de kommuner eller landsting vars mätbara strukturella förhållanden är sämre än genomsnittet för riket får ett utjämningsbidrag från staten. Kommuner eller landsting vars mätbara strukturella förhållanden är bättre än genomsnittet för riket betalar en utjämningsavgift till staten. En av de faktorer som föreslås ligga till grund för kostnadsutjämningen mellan kommuner och landsting är högskoleutbildning. En konsekvens av förslaget blir att den interkommunala ersättningen mellan kommuner och landsting avseende högskoleutbildning upphör. Detta betyder att bestämmelsen i 5 kap. 3 § högskolelagen (1992:1434) blir obsolet. I tydlighetens intresse bör paragrafen upphävas. I 5 kap. 4 § högskolelagen föreskrivs att staten har rätt till ersättning för utbildning av studenter som vid en högskola genomgår sådan utbildning som även anordnas av landsting samt att denna ersättning i princip skall betalas av det landsting till vilket den kommun, där studenten är folkbokförd, hör. Paragrafen reglerar endast sjukgymnastutbildningen vid och . Kostnadsutjämningen mellan landstingen för högskoleutbildning baseras i det nya utjämningssystemet på antalet årsstudieplatser i respektive landsting. Genom att antalet årsstudieplatser för sjukgymnastutbildningen vid och beaktas i utjämningssystemet kommer hänsyn att tas till kostnadsskillnader mellan landstingen för högskoleutbildning oavsett om den bedrivs av staten (då betalar ersättning till staten) eller av . Som en följd av detta bör 4 § ändras, så att i stället det landsting, i vilket högskolan huvudsakligen är belägen, skall betala ersättningen. Om högskolan huvudsakligen är belägen i en kommun som inte tillhör något landsting skall ersättningen betalas av kommunen. Regeringen har i beslut samt godkänt avtal om att fyra statliga högskolor - , , och - samt skall överta den vårdhögskoleutbildning som förut bedrivits av respektive landsting. Huvudmannaskapet för de överflyttade vårdhögskoleutbildningarna övergår från landstingen till staten. Finansieringen är dock även fortsättningsvis landstingskommunal och regleras i de av regeringen godkända avtalen; utbildningarna genomförs på uppdrag av landstingen. Den överflyttning som således har skett av vårdhögskoleutbildningar föranleder en ändring i 5 kap. 4 § högskolelagen. Där föreskrivs som nämnt att staten har rätt till ersättning för utbildning av studenter som vid en högskola genomgår sådan utbildning som även anordnas av landsting. Uppenbarligen skall denna bestämmelse inte tillämpas i fråga om de överflyttade utbildningarna; staten ersätts ju enligt avtal för dessa utbildningar och skall inte dubbelkompenseras. Genom ett nytt tredje stycke i paragrafen bör det emellertid klargöras att bestämmelsen inte är tillämplig i fråga om nämnda utbildningar. I enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Lagförslaget finns i bilaga till denna proposition. Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2. godkänner det som regeringen förordar om omfattning och principer för fördelning av vissa särskilda åtgärder av /96, 3. till Övriga utgifter inom grundutbildning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . universitets upptagande av checkräkningskredit () har i revisionsberättelse avseende /94 framfört anmärkningar mot att tecknat en checkräkningskredit i bank. Av svar framgår att krediten tecknades för att skulle erhålla kapital för renovering av en fastighet, som inköps av fondmedel. Regeringen beslutade mot bakgrund av detta att skulle redogöra för samtliga krediter som tecknats utöver vad regeringen medgivit. Dessutom beslutades att en särskild utredare skulle tillkallas för att se över förvaltningen av donationskapital vid universitet och högskolor. Av direktiv (dir. 1995:122) beslutade av regeringen framgår att en särskild utredare skall pröva hur statliga regler skall kunna tillämpas för att syftet med fond- och egendomsförvaltningen skall kunna uppnås utan att principerna för den statliga styrningen och ekonomiadministrationen åsidosätts. Utredaren skall också lämna förslag till eventuellt behövliga kompletteringar av regelsystemen. Utredaren skall lägga fram förslag till åtgärder som fordras för de fall där donationsvillkor m.m. är sådana att tillgångarna inte ingår i den statliga förmögenheten utan i stiftelser. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har inkommit med den begärda redogörelsen. I samband med redogörelsen hemställde om att i avvaktan på resultatet av utredningen om förvaltning av donationskapital få fortsätta sitt samarbete med redovisade kreditinstitut rörande kreditgivningen. Enligt gällande regler skall för statliga myndigheter lån tas upp i . Regeringen har dock beslutat godta att för donationsförvaltningens del tills vidare fortsätter samarbetet rörande kreditgivningen med redovisade kreditinstitut m.m. i avvaktan på ställningstagande med anledning av resultatet av utredningen om förvaltningen av donationskapital vid universitet och högskolor. Godtagandet skedde mot bakgrund av att en omedelbar avveckling av krediterna kunde vara mycket kostsam och att donationsegendomens status inte är klarlagd innan utredningen presenterat sitt resultat. Godtagandet avser endast de krediter som redovisat, intill ett sammanlagt belopp om . Det krävs också att krediterna - såvitt gäller räntor och amorteringar samt möjligheter att ställa erforderliga säkerheter - är inom ramen för donationsförvaltningens ekonomi. Dessutom förutsätts att för de krediter som ännu inte hunnit avtalats skall en omläggning till lån i vara möjlig. Regeringen har avräknat det nämnda beloppet mot det låneutrymme i som beräknats för (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1993/94:132). Regeringen avser att återkomma till i frågan när resultatet av utredningsarbetet är känt. Nationella och internationella forskningsresurser Vissa bidrag till forskningsverksamhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanlag på . I regleringsbrevet för /96 avseende anslag till nationella och internationella forskningsresurser görs under anslaget D 22. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning en besparing om . Detta belopp är avsett att tillföras anslagsposten 1. Bidrag till på anslaget D 21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet. Åtgärderna avser att korrigera en felaktig beräkning som gjordes i samband med budgetarbetet inför budgetpropositionen 1994/95:100. Regeringen föreslår att till Vissa bidrag till forskningsverksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på (prop. 1994/95:100, bil. 9, bet. 1994/95:SfU12, rskr. 1994/95:278). Från anslaget bekostas löne- och övriga förvaltningskostnader m.m. Statsmakterna har beslutat om väsentliga förändringar på högskoleområdet och studiestödsområdet som träder i kraft under /96. Förändringarna avser framförallt väsentligt ökade satsningar på utbildning och studiestöd med hänsyn till arbetsmarknadsläget. Detta har inneburit ett ökat krav på studiestödsverksamheten som () inte förutsåg i sin anslagsframställning för /96. De beslutade utbildningssatsningarna har resulterat i täta regeländringar och stora volymökningar. Ökad komplexitet i regelverket har medfört större krav på individuell information och rådgivning. Enligt regeringens uppfattning bör CSN för att kunna fullgöra sina uppgifter få en tillfällig medelsförstärkning med anledning av vad som redovisats ovan. Regeringen förordar därför att ytterligare ställs till CSN:s förfogande för studiemedelsadministration för /96. En sådan anslagshöjning föreslås finansieras genom en omfördelning från det för /96 under åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 17. Till regeringens disposition. En person kan enligt studiestödslagen (1973:349) få korttidsstudiestöd och internatbidrag för ett maximalt antal timmar eller dagar per budgetår. Före omläggningen av budgetåret sammanföll detta med läsåret. Maximigränserna för korttidsstudiestöd och internatbidrag bör även i fortsättningen gälla per läsår. Regeringen föreslår därför att ändringar i 5 kap. 3 § och 6 kap. 3 § studiestödslagen görs så att korttidsstudiestöd och internatbidrag får lämnas för ett maximalt antal timmar eller dagar ett visst år till och med påföljande år. I enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). Lagförslaget finns i bilaga till denna proposition. Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. bemyndigar regeringen att omfördela från reservationsanslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. under åttonde huvudtiteln till ramanslaget E 1. m.m. under samma huvudtitel, I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på 2 Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. föreslås medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder motsvarande 1 000 platser i basår för elever . Kostnaderna för studiehjälp för dessa studerande beräknas uppgå till . Kostnader för stipendierna till basåret skall också belasta detta anslag. Eftersom stipendierna utdelas efter genomgången utbildning återkommer dock regeringen med medel till stipendierna samt studiehjälp till platser i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att till Studiehjälp m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett förslagsanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på 11 . Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. föreslås medel till bl.a. platser i komvux och kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning för . Vidare föreslås under anslaget B 1. Bidrag till folkbildningen medel för platser i folkhögskolan för . Resurser till studiemedel bör anvisas till 14 000 platser i komvux, 1 650 platser i yrkesutbildning i komvux, 3 000 basårsplatser i komvux samt 3 000 platser i folkhögskolan för . Därutöver bör det beräknas studiemedel för 1 700 platser i kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Studiemedel motsvarande dessa platser beräknas till . Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till med motsvarande förslag avseende . Under anslaget C 46. Övriga utgifter inom grundutbildning föreslås medel för tillfälliga utbildningssatsningar inom den högre utbildningen. Satsningarna avser totalt 8 800 platser och kostnaderna för studiemedel för de studerande beräknas till . Totalt beräknas således kostnaderna för studiemedel för de särskilda satsningarna uppgå till . Regeringen föreslår att till Studiemedel m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett förslagsanslag på I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 3 Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. föreslår regeringen medel till platser i bl.a. komvux för . Vidare föreslås under anslaget B 1. Bidrag till folkbildningen medel för platser i folkhögskolan för . Eftersom färre studerande har valt att studera med särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) föreslår regeringen att det för svuxa anslås medel till motsvarande ytterligare 14 000 platser i gymnasial komvux samt 1 650 platser i yrkesutbildning inom komvux. Därutöver bör 3 000 platser i folkhögskolan för också beräknas med svuxa. Resurser för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) motsvarande dessa platser beräknas till avseende . Regeringen avser att i budgetproposi- tionen för återkomma till med motsvarande förslag avseende . Regeringen föreslår att till Vuxenstudiestöd m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . (nionde huvudtiteln) F. Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor Bidrag till Statens utsädeskontroll I statsbudgeten för detta budgetår finns för ändamålet uppfört ett för- slagsanslag på . Regeringen gjorde i prop. 1994/95:100 bil.10 bedömningen att tillsyn av kvalitetsdeklarationer av prydnadsväxtfrö inte kräver statens medverkan. Medel för denna verksamhet drogs därför in. Statens utsädeskontroll hade tidigare redovisat att det är svårt att avgiftsbelägga verksamheten. Emellertid finns det ett EG-direktiv på området som förutsätter statens medverkan (rådets direktiv /682/EEG om saluföring av prydnadsväxter och förökningsmaterial av prydnadsväxter). Regeringen anser därför att bör tillföras ifrågavarande anslag för /96 för att möjliggöra för Utsädeskontrollen att kontrollera utsäde av prydnadsväxter i enlighet med EG-direktivet. Finansiering sker inom ramen för verksamhetsområde. Regeringen föreslår att till Bidrag till Statens utsädeskontroll på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett förslaganslag på . (tionde huvudtiteln) I budgetpropositionen /96 reserverades medel för vissa tillkommande utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa skulle kunna fullgöra åtaganden gentemot EU. Detta finansierades genom att återlägga en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna 11-procentiga besparingen på myndigheternas förvaltningsanslag. I vårens kompletteringsproposition föreslog regeringen hur merparten av dessa medel skulle fördelas. Det stod emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle krävas för att bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu vissa ramhöjningar för och . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Enligt regeringsbeslut är () ansvarigt för samordning av insatserna inom den Europeiska Socialfondens mål 3. Enligt regeringsbeslut ansvarar AMV dessutom för alla utbetalningar avseende . Detta ansvar innebär tillkommande arbetsuppgifter för AMV, som ekonomi- administration, samordning, information och uppföljning av insatserna. Vissa av dessa arbetsuppgifter kan finansieras till en del av medel från Socialfonden, dock krävs genomgående en nationell medfinansiering. Regeringen bedömer att med anledning av dessa tillkommande arbetsuppgifter bör AMS från tillföras ytterligare i förvaltningsmedel. Regeringen föreslår att till förvaltningskostnader på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . har till uppgift att stödja utvecklingen för och lämna förslag till förbättringar med avseende på glesbygds- och landsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden i olika delar av landet med tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena.