prop · GJ03115 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:115 En ny lag om domstolsärenden Regeringen överlämnar denna proposition till . Vid de allmänna domstolarna handläggs tvistemål och brottmål enligt rättegångs- balken. Dessutom handläggs ett stort antal ärenden enligt lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden (ärendelagen). I propositionen föreslås att en ny ärendelag skall ersätta den nuvarande. För- slaget innebär att regleringen av ärendenas handläggning blir betydligt mera detaljerad än . Syftet med detta är framför allt att åstadkomma en ordning som bättre passar sådana ärenden som är av mer kvalificerad typ. Förslaget bygger till betydande del på reglerna i . Balkens bärande principer om muntlighet, omedelbarhet och koncentration behöver dock inte tillämpas. Därmed företer lagförslaget principiellt större likheter med de allmänna för- valtningsdomstolarnas processlag, förvaltningsprocesslagen (1971:291), än med . De regler som gäller för processen i förvaltningsdomstol har också i stor utsträckning tjänat som förebilder vid utformningen av lag- förslaget. Bland de sakliga nyheterna i förslaget kan nämnas att den som vill inleda ett förfarande enligt den nya lagen skall normalt göra detta skriftligen, eventuellt genom telefax. Finner tingsrätten i samband med att ärendet inleds att den som inlett ärendet vänt sig till fel domstol, skall tingsrätten lämna över handlingarna i ärendet till en behörig domstol, om den som inlett förfarandet inte har någon invändning mot detta och det inte heller finns något annat skäl mot överlämnande. Samma regler föreslås gälla för tvistemål och brottmål enligt . Om en enskild person har överklagat ett beslut av en för- valtningsmyndighet till tingsrätten skall i åtskilliga fall beslutsmyndigheten vara motpart till den enskilde och även ha rätt att överklaga ett senare dom- stolsbeslut. I ett domstolsärende skall tingsrätten i de flesta fall vara domför med en juristdomare. När det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet skall tingsrätten dock kunna bestå av flera domare. Möjligheterna att delegera arbetsuppgifter till sådana personer som är anställda vid tingsrätten utan att vara juristutbildade föreslås bli utvidgade till att gälla även enkla ärenden om bouppteckning och arvsskatt. I förslaget till den nya ärendelagen ges också utförliga regler om i vilka fall handlingarna i ett ärende skall tillställas en part (kommuniceras). Sakligt sett syftar dessa regler både till att onödiga kommuniceringar undviks och till att behövliga kommuniceringar sker. Utförliga regler föreslås om när sammanträde i ett ärende skall hållas. På den punkten föreslås enskilda få ett betydande inflytande bl.a. med hänsyn till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Ett sammanträde skall inte vara lika formbundet som enligt nuvarande regler, vilka innebär att bestämmelser om huvudförhandling skall tillämpas. Ett sammanträde skall under vissa förutsättningar kunna hållas på telefon. Om ett tingsrättsavgörande överklagas skall den nya lagen även gälla förfarandet i hovrätt och . Den ordningen är särskilt motiverad för sådana fall där det enligt krävs muntlighet. Förslaget medför att tillämpningen av reglerna i om överklagande av beslut, vilka bygger på att förfarandet i den högre domstolen skall vara helt skriftligt, begränsas till att i huvudsak endast gälla överklaganden av processuella beslut. För några ärendetyper där en förvaltningsmyndighets beslut med nu gällande regler överklagas direkt till hovrätt föreslås det att den primära domstolsprövningen i stället skall ske i tingsrätt. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 7 2 Lagtext.................................................... 8 2.1 Förslag till lag om domstolsärenden................. 8 2.2 Förslag till lag om ändring i ...... 20 2.3 Förslag till lag om ändring i ........ 21 2.4 Förslag till lag om ändring i ........... 22 2.5 Förslag till lag om ändring i jordabalken........... 24 2.6 Förslag till lag om ändring i ...... 26 2.7 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken...... 28 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva 30 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet............................. 33 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling.................................. 34 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred 35 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt....................................... 38 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:642) om blod- undersökning m.m. vid utredning av faderskap........ 41 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1975:605) om regi- strering av båtbyggnadsförskott..................... 43 2.15 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 44 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:206) om felparke- ringsavgift......................................... 45 2.17 Förslag till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189).......................................... 47 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer................................... 48 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:649) om före- tagshypotek......................................... 50 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors ge- mensamma hem........................................ 51 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om ho- mosexuella sambor................................... 52 2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:688) om be- söksförbud.......................................... 54 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kul- turminnen m.m....................................... 55 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter..................................... 56 2.25 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) 57 2.26 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) 59 2.27 Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009).. 62 2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m............ 64 2.29 Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450) 66 2.30 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:000) om före- tagsrekonstruktion.................................. 67 3 Ärendet och dess beredning................................. 68 4 Bakgrund................................................... 68 5 Reformbehovet när det gäller domstolsärendenas hantering... 71 6 En ny ärendelag?........................................... 7 Huvuddragen i en ny ärendelag.............................. 76 7.1 Allmänt............................................. 76 7.2 Ärendelagens tillämpning i högre instans............ 81 7.3 ställning som part när dess beslut överklagas.......................................... 83 7.4 Klagotider m.m...................................... 94 7.5 Tingsrättens sammansättning m.m. ................... 97 7.6 Yrkanden, grunder och frågor om rättskraft m.m...... 99 7.7 Kommunicering.......................................103 7.8 Sammanträden........................................106 7.9 Vissa frågor om förhör..............................109 7.10 Materiell processledning............................112 7.11 Interimistiska beslut och inhibition................115 7.12 Parternas kostnader.................................117 7.13 Omprövning..........................................119 7.14 Överklagande till hovrätt och ......120 7.15 Särskilda rättsmedel................................122 8 Överlämnande av mål och ärenden mellan domstolar...........125 9 Registreringen av mål och ärenden..........................132 10 Numreringen av domar och beslut............................133 11 Nedflyttning av vissa ärenden från hovrätt till tingsrätt..134 12 Testamentsexekutors uppgiftsskyldighet.....................135 13 Lösöreköp..................................................136 14 Kallelse på okända borgenärer..............................138 15 Kostnader..................................................139 16 Ikraftträdande.............................................140 17 Författningskommentar......................................141 17.1 Förslaget till lag om domstolsärenden...............141 17.2 Förslaget till lag om ändring i ....179 17.3 Förslaget till lag om ändring i ......180 17.4 Förslaget till lag om ändring i .........180 17.5 Förslaget till lag om ändring i jordabalken.........181 17.6 Förslaget till lag om ändring i ....181 17.7 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken....182 17.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvar- bliva...............................................182 17.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1927:56) om ned- sättning av pengar hos myndighet....................183 17.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling..................................183 17.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred 183 17.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.......................................184 17.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap....185 17.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:605) om registrering av båtbyggnadsförskott.................185 17.15 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 185 17.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift.................................185 17.17 Förslaget till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189)..........................................186 17.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer................................186 17.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:649) om företagshypotek.....................................187 17.20 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem......................................187 17.21 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor.................................187 17.22 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud........................................187 17.23 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m....................................188 17.24 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter.....................................188 17.25 Förslaget till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20)188 17.26 Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334)..........................................189 17.27 Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1994:1009)190 17.28 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m............190 17.29 Förslaget till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450)..........................................191 17.30 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion..............................192 Bilaga 1 Promemorians lagförslag . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över promemorians lagförslag . . . . . . . . . . . . . . . 250 Bilaga 3 Domstolsutredningens lagförslag . . . . . . . . . . . . . 251 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag . . . . . . . . . . . . . . . . 257 Bilaga 5 Lagrådets yttrande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 319 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 329 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om domstolsärenden, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i jordabalken, 6. lag om ändring i , 7. lag om ändring i utsökningsbalken, 8. lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören,som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, 9. lag om ändring i lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hosmyndighet, 10. lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommenhandling, 11. lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred, 12. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 13. lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vidutredning av faderskap, 14. lag om ändring i lagen (1975:605) om registrering av båtbygg-nadsförskott, 15. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 16. lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift, 17. lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189), 18. lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 19. lag om ändring i lagen (1984:649) om företagshypotek, 20. lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 21. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 22. lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud, 23. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., 24. lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter, 25. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20), 26. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334), 27. lag om ändring i sjölagen (1994:1009), 28. lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m., 29. lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450), 30. lag om ändring i lagen (1995:000) om företagsrekonstruktion. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om domstolsärenden Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller handläggningen i tingsrätt, hovrätt och av sådana rättsvårdsärenden som skall tas upp av en tingsrätt och som inte skall handläggas enligt . 2 § Om en annan lag än förvaltningslagen (1986:223) innehåller en bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. 3 § I fråga om domstolar och domare tillämpas 1-4 kap. . Vid handläggningen av ett ärende består tingsrätten av en juristdomare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av tre sådana domare. När det gäller hovrättens sammansättning tillämpas bestämmelser för tvistemål. Vid omröstning tillämpas 16 eller 29 kap. . En skiljaktig mening skall antecknas. När en anställd som inte är juristdomare handlägger ett ärende enligt en särskild föreskrift gäller reglerna om jäv i 4 kap. . Hur ärendet inleds vid tingsrätten 4 § Den som vill inleda ett ärende vid tingsrätten genom anmälan, ansökan, över- klagande eller på annat sätt skall göra detta skriftligen. Regeringen får för vissa slags ärenden bestämma att det får göras i annan form. 5 § En enskild parts första skrivelse till tingsrätten skall innehålla uppgifter om partens 1. namn, yrke och personnummer eller organisationsnummer, 2. postadress och adress till arbetsplats samt i förekommande fall annan adress där parten kan anträffas för delgivning, 3. telefonnummer till bostaden och arbetsplatsen, med undantag för nummer som avser ett hemligt telefonabonnemang som behöver uppges endast om tingsrätten begär det, och 4. förhållanden i övrigt av betydelse för delgivning med parten. Om den enskilde har en ställföreträdare, skall motsvarande uppgifter lämnas även om ställföreträdaren. Har den enskilde utsett ombud, skall ombudets namn, postadress och telefonnummer anges. Finns det en enskild motpart i ärendet, skall den som inleder ärendet lämna uppgifter om motparten i de hänseenden som anges i första och andra styckena. Uppgift om motpartens eller dennes ställföreträdares yrke, arbetsplats, telefon- nummer och ombud behöver dock lämnas endast om uppgiften är tillgänglig utan särskild utredning för den som inleder ärendet. Saknar motparten känd adress, skall uppgift lämnas om den utredning som gjorts för att fastställa detta. Uppgifterna skall gälla förhållandena när uppgifterna lämnas till tingsrätten. Om något av dessa förhållanden ändras eller om en uppgift är ofullständig eller felaktig, skall det genast anmälas till tingsrätten. 6 § En ansökan skall innehålla uppgifter om 1. det som yrkas, 2. de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet och 3. de bevis som åberopas och det som skall styrkas med varje särskilt bevis. Skriftliga bevis skall ges in med ansökan. 7 § Ett överklagande skall innehålla uppgifter om 1. det beslut som överklagas, 2. i vilken del beslutet överklagas och den ändring i beslutet som yrkas, 3. grunderna för överklagandet och i vilket avseende skälen för beslutet enligt klagandens mening är oriktiga och 4. de bevis som åberopas och det som skall styrkas med varje särskilt bevis. Skriftliga bevis skall ges in med överklagandet. 8 § Har ett överklagande getts in till tingsrätten i stället för till den förvaltningsmyndighet som meddelat det överklagade beslutet, skall tingsrätten överlämna överklagandet till myndigheten. Överklagandet skall anses ha kommit in till myndigheten det kom in till tingsrätten. Finner tingsrätten i annat fall i samband med att ett ärende inleds att den saknar behörighet att handlägga ärendet men att en annan domstol skulle vara behörig, skall tingsrätten lämna över den skrivelse genom vilken ärendet inletts till den domstolen, om den som inlett ärendet inte har något att invända mot detta och det inte heller finns något annat skäl mot att skrivelsen överlämnas. Skrivelsen skall anses ha kommit in till den senare domstolen som den kom in till den tingsrätt som först tog emot skrivelsen. Brister i en inledande skrivelse m.m. 9 § Om den skrivelse genom vilken ärendet inletts innehåller brister, får domstolen förelägga parten att avhjälpa dem inom . Har föreskriven avgift inte betalats, skall parten föreläggas att betala. När det finns anledning till det skall domstolen förelägga parten att ge in ett bevis om sin behörighet att inleda ärendet vid domstolen eller om vem som är ställföreträdare för en part. Om ärendet inte kan prövas i sak utan att föreläggandet följts, skall parten upplysas om detta. 10 § Följs inte ett föreläggande enligt 9 §, skall tingsrätten avvisa anmälan, ansökan eller överklagandet, 1. om bristerna är sådana att den skrivelse genom vilken ärendet inletts inte kan läggas till grund för någon prövning i sak, 2. om bristerna avser föreskrifterna i 5 § och inte har endast ringa betydelse för frågan om delgivning eller 3. om föreskriven avgift inte har betalats. Avvisning skall ske även när det finns något annat hinder för prövningen. Frågan om ett överklagande har kommit in i rätt tid skall dock prövas av tingsrätten endast när en förvaltningsmyndighet har beslutat om avvisning och myndighetens beslut överklagas till tingsrätten. 11 § Om en enskild överklagar en förvaltningsmyndighets beslut, är förvalt- ningsmyndigheten motpart till den enskilde sedan handlingarna i ärendet överlämnats till domstolen. Allmänt om handläggningen av ärenden 12 § Domstolen skall se till att ärendet blir så utrett som dess beskaffenhet kräver och att inget onödigt dras in i ärendet. Genom frågor och påpekanden skall domstolen försöka avhjälpa otydligheter och ofullständigheter i parternas framställningar. 13 § Förfarandet hos domstolen är skriftligt. I förfarandet bör det ingå sammanträde när detta kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av ärendet. Domstolen kan begränsa ett sammanträde till att utreda parternas ståndpunkter i ärendet, till att ta upp muntlig bevisning eller på det sätt som annars är lämpligt. 14 § Domstolen skall hålla sammanträde, om det begärs av en enskild part. Sammanträde behöver dock inte hållas om ärendet inte skall prövas i sak, om avgörandet inte går parten emot eller om ett sammanträde på grund av någon annan särskild omständighet inte behövs. 15 § Om det i ärendet finns en motpart, skall domstolen ge denne tillfälle att svara inom . Domstolen skall lämna en upplysning om att ärendet kan komma att avgöras även om det inte kommer in något svar till domstolen. Första stycket gäller inte, 1. om det saknas anledning att anta att ärendet till någon del kommer att av- göras till motpartens nackdel eller 2. om motparten är en sådan förvaltningsmyndighet som avses i 11 § och det är onödigt att myndigheten ges tillfälle att svara. 16 § Den som getts tillfälle att svara skall göra det skriftligen, om inte domstolen bestämmer att svaret får lämnas muntligen. I svaret skall parten ange om yrkandena i ärendet eller, när ärendet har inletts genom en anmälan, den åtgärd som ärendet gäller medges eller inte medges. Om yrkandena eller åtgärden inte medges, skall parten ange skälen för detta och de bevis som åberopas. Skriftliga bevis skall ges in till domstolen. 17 § Domstolen får förelägga en part att inom yttra sig skriftligen. I föreläggandet skall det tas in en upplysning om att ärendet kan komma att avgöras även om det inte kommer in något sådant yttrande till domstolen. 18 § Till ett sammanträde skall domstolen kalla den som är part. En myndighet som är motpart enligt 11 § behöver dock inte kallas annat än om domstolen finner att myndighetens närvaro behövs för utredningen i ärendet. Myndigheten skall dock alltid underrättas om sammanträdet. I kallelsen skall det tas in en upplysning om betydelsen enligt 20 § av att parten uteblir från sammanträdet. Om domstolen finner att en part bör infinna sig personligen, får domstolen föreskriva vite. 19 § Ett sammanträde får hållas på telefon, om det är lämpligt med hänsyn till sammanträdets ändamål och övriga omständigheter eller om ett sammanträde inför domstolen skulle medföra kostnader och olägenheter som inte står i rimligt för- hållande till betydelsen av att sammanträdet hålls inför domstolen. För sammanträden som hålls på telefon gäller inte bestämmelserna i 18 §. 20 § Att en part uteblir från ett sammanträde hindrar inte att domstolen handlägger och avgör ärendet. Om det i tingsrätt är den som inlett ärendet eller i högre domstol klaganden som uteblir, får ärendet avskrivas från vidare handläggning. 21 § I fråga om offentlighet och ordning vid ett sammanträde tillämpas 5 kap. 1-5 och 9 §§ . Under sammanträdet skall det föras anteckningar om vad som förekommer vid detta när det gäller yrkanden, medgivanden, bestridanden, åberopanden, invänd- ningar och erkännanden samt om den utredning som läggs fram vid sammanträdet. Har sammanträdet begränsats enligt 13 §, skall även det antecknas. Parters rätt att få del av uppgifter 22 § Ett ärende får inte avgöras utan att den som är part har fått kännedom om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än parten och har fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. Domstolen får dock avgöra ärendet utan att så har skett 1. om avgörandet inte går parten emot, 2. om uppgiften saknar betydelse eller 3. om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt att parten får kännedom om uppgiften. I fråga om en myndighet som är motpart enligt 11 § behöver första stycket inte tillämpas, om detta är onödigt. 23 § I fråga om bevisning i allmänhet tillämpas 35 kap. 1-7 och 10-12 §§ . Skriftliga handlingar vilka åberopas som bevis skall ges in till domstolen utan dröjsmål. Detsamma gäller sådana föremål vilka åberopas som bevis och kan flyttas till domstolen. Om det behövs får domstolen förelägga den part som åberopat beviset att inom ge in detta. I föreläggandet skall det tas in en upplysning om att ärendet kan komma att avgöras även om parten inte gett in beviset. 24 § Vid sammanträde får vittnesförhör hållas. Förhöret får hållas under ed. I övrigt tillämpas 36 kap. 1-18 och 20-25 §§ på förhöret.