prop · GJ03153 · 1996-01-01 00:00:00 — Jämställdhetsmålet placeras efter de befintliga målen, utan att detta innebär en lägre prioritet än något av de andra målen. Frågan om en översyn av hela målformuleringen hänger samman med många andra frågor om mål och medel för internationella ansvarstagande. Regeringen utesluter inte att en sådan översyn kan vara påkallad. En sådan bör dock föregås av en bred diskussion bland folkrörelser och allmänhet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen avser att fastställa politiska| | riktlinjer för hur jämställdhetsmålet skall styra biståndsarbetet.| -------------------------------------------------------------------- Utredningens bedömning: Utredningen påpekar att ett jämställdhetsmål i utvecklingssamarbetet i sig varken påverkar kvinnors eller mäns villkor om inte målet omsätts i politisk vilja liksom i nödvändiga operationella och institutionella förändringar. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig instämmer i utredningens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Det räcker inte med att formulera ett mål. Målet måste konkretiseras så att det kan leda till faktiska förbättringar. Erfarenheterna från andra givarländer, där jämställdhet är ett biståndsmål, bekräftar att målet måste kompletteras med riktlinjer för att resultat skall kunna uppnås. Regeringen arbetar med att ta fram riktlinjer för jämställdhetsfrågor i utvecklingssamarbetet. Huvudprincipen i riktlinjerna skall vara att ett jämställdhetsperspektiv skall integreras i hela utveck- lingssamarbetet. Jämställdhetsaspekterna måste beaktas vid prioritering mellan olika sektorer, mellan olika projekt inom en sektor och vid beslut om projektens inriktning och utformning. Såväl i det bilaterala biståndet, som i EU-samarbetet och i det multilaterala biståndet skall arbeta för att landstrategier och sektorstrategier baseras på grundlig analys av relationerna mellan kvinnor och män. Sida kommer att presentera en handlingsplan för jämställdhet i biståndet. Som medlem i EU är jämställdhet en av regeringens högst prioriterade frågor. Det är av största vikt att jämställdhetsfrågorna lyfts upp på en övergripande nivå i dialogen med våra samarbetsländer, med de multilaterala organen, andra givarländer och enskilda organisationer. Varje lands regering har det yttersta ansvaret för att bedriva en politik som främjar jämställdhet. Det internationella utvecklingssamarbetet bör verka för en bättre uppföljning av internationella konferenser, särskilt , och konventioner, särskilt konventionen om eliminering av diskriminering mot kvinnor och . Under vissa förutsättningar kan integreringen av ett jämställdhetsperspektiv behöva kompletteras med särskilda insatser för att rätta till avgörande obalanser mellan kvinnors och mäns situation. Vidare kan det vara lämpligt att lämna särskilt stöd till det jämställdhetsarbete som bedrivs av olika nätverk och organisationer i samarbetsländerna. De politiska riktlinjerna kommer härutöver att ta upp t.ex. ansvarsfrågor, behov av kompetensutveckling, finansiella och personella resurser samt utvärdering och uppföljning. Resursbehovet skall täckas inom ramen för existerande budget. 5.4 Kompetensutveckling och uppföljning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En analys bör göras av | | - hur kompetensen skall stärkas för att kunna driva jämställdhets-| | frågor i utvecklingssamarbetet, och | | - hur en regelbunden uppföljning av jämställdhetsarbetet i | | utvecklingssamarbetet skall kunna genomföras. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att ett fristående forsk-nings- och med internationella experter inrättas. Vidare föreslås kontinuerlig uppföljning ur jämställdhetssynpunkt av planer, program och enskilda insatser. Utredningen förordar en översyn av vilken roll för internationellt bistånd (KIB) bör ha i uppföljningen. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i huvudsak eniga om behovet av att öka kompetensen på jämställdhetsområdet, medan åsikterna om ett forsknings- och går isär. Några är positiva till tanken, medan andra förespråkar lösningar inom ramen för nuvarande institutioner. När det gäller frågan om regelbunden jämställdhetsöversyn av biståndet är remissinstanserna övervägande positiva. Många anser att KIB kan ha en roll i uppföljningen. Skälen för regeringens bedömning: Behovet av konsultstöd, utbildningsinsatser och ny forskning förväntas öka som följd av en markerad satsning på att genomföra jämställdhetsmålet. Arbetet med att bygga upp sådan kompetens behöver därför förstärkas. I första hand bör lösningar sökas som bygger vidare på den kompetens och de nätverk som finns, snarare än att initiera nya strukturer. Vad gäller behovet av regelbunden översyn av jämställdhetsarbetet kommer regeringen att närmare ta ställning till formerna i samband med att de politiska riktlinjerna läggs fast. 6 Jämställdhet i samarbetet med -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: De riktlinjer som regeringen håller på att| | utarbeta för jämställdhet i utvecklingssamarbetet bör även omfatta| | östsamarbetet. Jämställdhetsperspektivet bör genomsyra hela | | samarbetet med . En särskild studie bör | | också göras av hur jämställdhet bättre kan främjas i samarbetet med| | . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i proposition 1994/95:160 samarbete med , förklarat att fyra mål skall gälla för östsamarbetet, nämligen: - främja en säkerhetsgemenskap, - fördjupa demokratins kultur, - stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling, - stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Frågan om jämställdhet lyfts fram i proposition 1994/95:160 (bet. 1994/95:UU16, rskr. 1994/95:308). Där sägs: Ett könsrelaterat perspektiv bör anläggas på hela östsamarbetet, från demokratistöd till näringslivssamarbete och stöd till finansiella sektorn. Det är angeläget att kunskapen om reformprocessens olika påverkan på män och kvinnor ökar, så att samarbetet kan utformas för att främja ökad jämställdhet. Traditionellt har kvinnor högre utbildningsnivå än män i . Ändå visar statistiken att kvinnor i högre utsträckning än män drabbats av arbetslöshet under reformprocessen. Enligt utgör kvinnor av det totala antalet arbetslösa och de är arbetslösa än män. Östsamarbetet bör därför medverka till att kvinnor återfår och bibehåller sin position på arbetsmarknaden. Att tillvarata kvinnors kunskap och förmåga skapar förutsättningar för högre tillväxt i ekonomin som helhet. Jämställdhet mellan kvinnor och män är oskiljbart från demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. Det är angeläget att både män och kvinnor tar aktiv del i det politiska livet och beslutsfattandet. Den politiska aktivitetsnivån hos kvinnor är emellertid låg i dagens . Stöd för att öka kvinnors möjlighet att engagera sig och delta i det politiska livet är således särskilt angelägna. Samarbetet med omfattas inte av betänkandet SOU 1995:116, i vilket föreslås inrättandet av ett jämställdhetsmål för samarbetet med utvecklingsländerna. Målen för östsamarbetet är som tidigare nämnts annorlunda utformade. De fyra målen kan också i praktiken ses som verksamhetsfält inom vilka östsamarbetet bedrivs. Införandet av ett särskilt jämställdhetsmål i u-landssamarbetet föranleder inte någon förändring av målen för det nuvarande programmet för samarbete med . Däremot anser regeringen att de politiska riktlinjerna för hur jämställdhet skall integreras i det internationella utvecklingssamarbetet också bör tillämpas på samarbetet med . En studie kommer att genomföras för att dels göra en kartläggning av läget beträffande jämställdhet i de prioriterade samarbetsländerna i , och dels ge förslag på åtgärder för att främja jämställdhet i östsamarbetet. Förteckning över remissinstanser, SOU 1995:116 Remissinstanser som yttrat sig: 1. (Sida) 2. () 3. Utan Gränser, Swedish Cooperative center (SCC) 8. Svenska handikapporganisationers internationella biståndsstiftelse (SHIA) 9. Pingstmissionens u-landshjälp//mission 11. Röda Korset 13. för internationellt bistånd (KIB) 14. Forum Syd 15. , efter hörande av samhällsvetenskapliga fakulteten 16. , efter hörande av samhällsvetenskapliga fakulteten 17. , efter hörande av samhällsvetenskapliga fakulteten 18. , efter hörande av samhällsvetenskapliga fakulteten 19. LO/21. akademikers centralorganisation () 23. Ambassaden i 24. Ambassaden i 25. Ambassaden i 26. Ambassaden i 27. Ambassaden i 28. Ambassaden i 29. Ambassaden i 30. Ambassaden i 31. Ambassaden i 32. Ambassaden i 33. Ambassaden i 34. Delegationen i 35. Representationen i 36. Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter 37. Svenska avdelningen av internationella juristkommissionen Remissinstanser som skriftligen meddelat att de avstår från att yttra sig: 1. Handelshögskkolan i 2. Ambassaden i 5. Övriga remissinstanser som inte inte avgivit yttrande 1. Ambassaden i 6. Ambassaden i 7. Ambassaden i 8. Ambassaden i 9. Ambassaden i 10. Ambassaden i 11. Ambassaden i 12. Ambassaden i 13. Ambassaden i 14. Delegationen i 15. Remissvar som insänts på eget initiativ: - KFUK-KFUM - och Samhälle - Deltagare vid möte med remissinstanser och andra intresserade : - Sida - Forum Syd - - - - - - - SHIA - - Utan Gränser Remissammanställning över betänkande av Utredningen om jämställdhet i de biståndspolitiska målen (SOU 1995:116) Regeringen bemyndigade det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om internationellt utvecklingssamarbete att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag om hur jämställdhet mellan kvinnor och män bör uttryckas i de biståndspolitiska målen. förordnades riksdagsledamoten () till utredare. förordnades en referensgrupp bestående av (), leg. läkare, Elisebeht (), riksdagsledamot, (), kanslichef, (), riksdagsledamot, (), avdelningschef, (), riksdagsledamot, och () politisk sekreterare. Som sakkunniga förordnades departementssekreterare och chefsekonom . Journalisten förordnades som sekreterare i utredningen. Utredningen, som har arbetat under namnet Utredningen om jämställdhet i de biståndspolitiska målen, överlämnade sitt betänkande Jämställdhet ett mål i utvecklingssamarbetet (SOU 1995:116). () fogade ett särskilt yttrande till betänkandet. Sammanlagt 60 remissinstanser bereddes tillfälle att avge yttrande över betänkandet. Av dessa inkom 42 med svar. Fem meddelade skriftligen att de avstod från att yttra sig. Utöver svaren från instanser som beretts tillfälle yttra sig inkom tre svar på eget initiativ. Ytterligare synpunkter inkom , vid ett möte som anordnade med remissinstanser och andra som anmält intresse för att delta. Vid detta möte deltog representanter för 11 organisationer, varav 9 var formella remissinstanser. I avsnitten 2, 3, 4 och 5 har remissyttrandena inordnats under fyra huvudrubriker: att främja jämställdhet mellan kvinnor och män (2), övriga biståndsmål (3), genomförande av jämställdhetsmålet (4), forskning, kompetensutveckling och uppföljning (5). Remissammanställningen är gjord av . Att främja jämställdhet mellan kvinnor och män Betänkandets slutsatser och förslag: * Jämställdhet mellan kvinnor och män bör formuleras som ett nytt biståndsmål "att främja jämställdhet mellan kvinnor och män", vilket liksom de nuvarande målen skall klargöra och precisera det övergripande målet för svenskt utvecklingssamarbete "att höja de fattiga folkens levnadsnivå". * Innebörden av ett jämställdhetsmål bör vara att ett jämställdhetsperspektiv måste integreras i hela utvecklingssamarbetet. * Biståndspolitiken skall främja en utveckling som ger kvinnor och män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. * Hur kravet på jämställdhet skall tolkas och tillämpas i varje enskild biståndsinsats beror i första hand på den aktuella situationen i varje land. Alla remissinstanser utom en tillstyrker förslaget att jämställdhet bör formuleras som ett nytt biståndsmål "att främja jämställdhet mellan kvinnor och män". Sida delar utredningens uppfattning att ett särskilt biståndsmål för jämställdhet mellan män och kvinnor är önskvärt samt att ett jämställd- hetsperspektiv skall integreras i utvecklingsstrategin och baseras på motpartens förutsättningar och önskemål. Vidare bekräftar Sida att uppmärksamheten kring jämställdhet kommer att skärpas om slår fast att det är ett av huvudmålen. tillstyrker utredningens förslag om ett separat biståndspolitiskt mål, att främja jämställdhet mellan män och kvinnor och att könsmedvetenhet skall integreras i alla projekt och verksamheter. vill tydligare betona att jämställdhetsarbetet måste bygga på lokala krafter som verkar för jämställdhet. instämmer i utredningens förslag vad gäller såväl införandet av ett nytt biståndsmål om jämställdhet, som kravet att jämställdhetsperspektivet beaktas i de övriga biståndsmålen. stödjer utredningens förslag att formulera jämställdhet som ett nytt biståndsmål. Afrikagrupperna håller med om att jämställdhet bör vara ett särskilt mål i utvecklingssamarbetet och att jämställdhetsaspekter är en nödvändig del av alla biståndsinsatser. understryks vikten av respekt för olika kulturer. ställer sig bakom förslaget att införa jämställdhet som ett grundläggande mål för allt svenskt bistånd som en uppföljning av besluten vid i . Utan Gränser stödjer utredningens förslag om ett nytt biståndsmål om jämställdhet, liksom den föreslagna formuleringen. Utan Gränser anser att förmågan att integrera ett jämställdhetsperspektiv i samarbetet med partners i skiftande miljöer är avgörande för resultatet. () stödjer utredningens förslag att inrätta ett biståndspolitiskt mål som behandlar jämställdhet. SHIA anser mer specifikt, att kvinnor och flickor med funktionshinder måste uppmärksammas i allt utvecklingssamarbete, vilket skulle tillföra en nu outnyttjad potential. stödjer utredningens förslag om att införa ett nytt biståndsmål "att främja jämställdhet mellan kvinnor och män" och instämmer i utredningens principiella utgångspunkt, att jämställdhet mellan kvinnor och män är ett omistligt mål för hållbar mänsklig utveckling samt en förutsättning för en sådan utveckling. vill understryka att jämställdhetsfrågorna kan te sig olika i olika kulturer. betonar vidare att jämställdhetsmålet måste få betydelse också i EU-samarbetet. /Mission ställer sig bakom utredningens förslag om jämställdhet som ett sjätte biståndsmål och delar synen att jämställdhet mellan kvinnor och män är både ett mål för hållbar mänsklig utveckling och en förutsättning för en sådan utveckling. /Mission betonar att jämställdhet berör mannens roll och attityder i lika hög grad som kvinnans. stödjer förslaget om ytterligare ett biståndspolitiskt mål och anser att det är nödvändigt för att tillförsäkra ett jämställdhetsperspektiv i allt utvecklingssamarbete. vill dock ha mer betoning på de mänskliga rättigheterna och på livscykelperspektivet så att rättvise- perspektivets betydelse för barnet kopplas till jämställdhet bland vuxna män och kvinnor. Vidare efterlyser ett resonemang om politisk vilja, traditioner, brist på resurser, strukturanpassningsprogram, mänskliga rättigheter och det juridiska systemet. Röda Korset tillstyrker förslaget om ett nytt självständigt jämställdhetsmål för svenskt bistånd och vill poängtera att även katastrofbiståndet, det multilaterala biståndet och de resurser som förmedlas via EU bör omfattas. Vidare ser Röda Korset behov av tydligare definition av jämställdhet för att klargöra hur mäns och kvinnors olika roller skall påverka biståndet. Röda Korset betonar vikten av respekt för andra kulturer. för Internationellt Bistånd anser att det i biståndspolitiken såväl som i den svenska politiken i övrigt, skall framgå tydligt att politiken skall främja en utveckling som ger både kvinnor och män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter och att ett nytt bi-ståndsmål "att främja jämställdhet mellan kvinnor och män" bör formuleras. Forum Syd ställer sig bakom förslaget till formulering av ett nytt biståndsmål. instämmer i utredningens konstaterande att jämställdhet redan ingår i de existerande målen, men att det är viktigt att det nämns som ett särskilt mål. Ett av båda remissvar kritiserar de beskrivande delarna av utredningen för att vara alltför ytliga och för att röra ihop begreppen. Samma källa upprepar frågan från särskilda yttrande, om vilka samband som kommer att finnas mellan kvinnors och mäns relativa positioner i ett land som mottagare eller potentiell mottagare av svenskt bistånd och omfattningen och utformningen av detta bistånd? stödjer utredningens förslag att jämställdhet bör införas som nytt biståndsmål. välkomnar förslaget att införa jämställdhet som ett särskilt mål i utvecklingssamarbetet då detta, under vissa förutsättningar, kan utgöra ett viktigt stöd till de jämlikhetssträvanden som pågår på olika håll i världen och därigenom bli ett viktigt styrinstrument för att nå det mer övergripande svenska biståndsmålet "att höja de fattiga folkens levnadsnivå". stödjer att jämställdhet mellan kvinnor och män bör vara ett av flera övergripande mål i den svenska biståndspolitiken så att kvinnors och mäns behov och intressen erkänns fullt ut i varje utvecklingsprojekt. ställer sig bakom de förslag som utredaren framlagt. LO/tillstyrker utredningens förslag när det gäller att införa jämställdhet som ett nytt separat biståndsmål. LO/ser det som positivt att målet skall ta hänsyn till olika länders kultur. har inget att anföra mot att formulera ett nytt bi-ståndsmål som lyder "att främja jämställdhet mellan män och kvinnor", utom möjligtvis att alla former av diskriminering bör motverkas i biståndet, oavsett om det beror på etnisk, politisk, social och religiös tillhörighet eller på kön eller annan särställning. delar utredningens uppfattning att det är logiskt att jämställdhet kommer till uttryck i de biståndspolitiska målen då det redan är ett övergripande mål för samhällsutvecklingen i . anser att allt svenskt bistånd måste genomsyras av krav på jämställdhet mellan kvinnor och män. De svenska ambassader och utlandsmyndigheter som yttrat sig stöder samtliga, med ett undantag, utredningens förslag. Ambassaden i har ansett att fler mål innebär en risk för urvattning i målformuleringen. Frivilligorganisationernas Fond för Mänskliga Rättigheter ställer sig bakom betänkandets förslag om att ställa upp ett sjätte mål för det svenska biståndet. Med detta sjätte mål finns ytterligare förutsättningar för internationellt samarbete för ökad jämställdhet. Svenska Avdelningen av tillstyrker utredningens förslag att som ett sjätte biståndsmål införa främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män, vilket innebär en integrering av jämställdhetsaspekter i hela utvecklingssamarbetet i kombination med särskilda kvinnoprojekt. De tre remissinstanser som yttrat sig på eget initiativ (, och Samhälle samt Kvinnohögskolan) är positiva till förslaget om ett jämställdhetsmål för biståndet. Betänkandets slutsatser och förslag: * Utredaren rekommenderar att formuleringen av det övergripande målet "att höja de fattiga folkens levnadsnivå" ses över så att den bättre motsvarar den rådande uppfattningen om utvecklingssamarbetet som ett bidrag till samarbetsländernas egna ansträngningar för att skapa en hållbar utveckling och att formuleringen av även de övriga biståndsmålen ses över. * I avvaktan på en översyn skall målen för det svenska utvecklingssamarbetet tills vidare lyda: - demokratisk utveckling, - jämställdhet mellan kvinnor och män, - ekonomisk och politisk självständighet, - resurstillväxt, - ekonomisk och social utjämning, - framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Sida ser skäl för att i biståndsmålen ge uttryck för de samarbetsformer som råder och att människorna själva skall ta makten över sin tillvaro, men understryker vikten av att behålla fattigdomsdimensionen. Afrikagrupperna stödjer tanken på en revision av det övergripande biståndspolitiska målet då detta är i linje med organisationens inställning att bistånd innebär att stärka system och strukturer som folken i samarbetsländerna själva bygger upp. Utan Gränser instämmer i utredningens förslag att se över det övergripande biståndsmålet för att förtydliga biståndets roll som stöd till samarbetspartners egna ansträngningar. På motsvarande sätt håller Utan Gränser med om att det kan behövas en analys av hur de övriga målen formulerats. stödjer att övriga biståndspolitiska målen skall revideras ur jämställdhetssynpunkt. De anser att funktionshindrade kvinnors situation måste uppmärksammas inom ramen för demokratimålet för att slå vakt om alla medborgares rättigheter, i fattigdomsmålet mot bakgrund av att funktionshindrade utgör de fattigaste av de fattiga och i utjämningsmålet. delar utredningens bedömning att initiativ bör tas till en översyn av de samlade biståndspolitiska målen. /Mission stödjer förslaget om en total översyn av såväl det övergripande målet för svenskt biståndssamarbete som av övriga fem mål för att anpassa dem efter hur biståndstänkandet har utvecklats. /Mission anser att biståndsmålen bör se fattiga kvinnor och män som aktörer i sin egen utveckling, inte som objekt. Vidare efterlyses ett fördjupat resonemang kring sambandet utveckling och jämställdhet. välkomnar den föreslagna revisionen av de övergripande målen. för Internationellt Bistånd instämmer i att det behövs en översyn av det övergripande målet som kan ses som föråldrat och inte ligga i linje med det svenska samhällets numera jämställda syn på kvinnor och mäns lika värde. Även de övriga biståndsmålen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv, men att detta inte får fördröja införandet av det nya biståndsmålet. Forum Syd ställer sig bakom den nya uppställningen av målen för svenskt utvecklingssamarbete och ser liksom utredaren starka skäl för en översyn av samtliga biståndsmål . Ett av de bägge remissvaren från tror att jämställdhet mellan kvinnor och män skall sättas som femte eller sjätte mål om den listade ordningen följer någon outtalad prioritetsskala. efterlyser en analys av hur övriga svenska biståndspolitiska målsättningar bör anpassas och vilka övriga åtgärder som behöver vidtagas i det svenska biståndet för att det särskilda målet om jämställdhet också skall få praktisk betydelse. LO/stödjer förslaget om en total översyn av de nuvarande biståndsmålen. Frågan om jämställdhet bör då på ett klart och tydligt sätt integreras i ett övergripande mål. instämmer i att formuleringen av det övergripande biståndsmålet bör ses över och anser att det bör prövas om "användande av den svenska resursbasen" kan läggas till för att att uppnå biståndsmålen. instämmer i att formuleringen av det övergripande målet är högst föråldrat och kräver en total översyn. De svenska utlandsmyndigheterna har i huvudsak delat utredarens uppfattning om en översyn av samtliga biståndsmål. Frivilligorganisationernas Fond för Mänskliga Rättigheter uttrycker stöd för en översyn av biståndsmålen. Betänkandets slutsatser och förslag: * Målet måste omsättas i politisk vilja liksom i nödvändiga operationella och institutionella förändringar för att kunna påverka kvinnors och mäns villkor och relationerna dem emellan. * En övergripande policy för jämställdhet som preciseras i strategier och handlingsplaner för det praktiska arbetet blir en viktig grund för det fortsatta arbetet. * Varje biståndshandläggare måste ha ett tydligt ansvar för att alltid utgå från ett jämställdhetsperspektiv och det yttersta ansvaret måste ligga på högsta ledningen. Sida betonar att utformningen av projekt och program måste vägledas av land- och sektorstrategier för att inte styrningen av biståndet skall försvagas genom upprättandet av för många biståndsmål.