prop · GJ0327 · 1996-01-01 00:00:00 — I avtalet regleras bl.a. åtgärder med syfte att skydda parternas säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel. Dessutom berörs frågor om icke-diskriminering och underlåtenhet att fullgöra åtagandena enligt avtalet. Det kan sägas upp av endera parten. Avtalets uppsägningstid är . Avtalet träder i kraft i efter det att alla avtalsslutande parter har anmält att de har godkänt det. Det ersätter då avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av Europeiska ekonomiska gemenskapen och samt avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor som undertecknades av Europeiska gemenskaperna och . I avtalet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen (i avtalet kallade gemenskapen) och medlemsländerna som är avtalsparter på den ena sidan. Avtalet är därmed ett s.k. blandat avtal. är ett associationsavtal. Europeiska gemenskapen har ett uttryckligt bemyndigande i artikel 238 i EG- fördraget att ingå associationsavtal med tredje land. Bemyndiganden att ingå internationella avtal för Europeiska kol- och stålgemenksapen (EKSG) anses framgå implicit av artikel 6 andra stycket i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och för Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) av artikel 101 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. har i sitt yttrande 1/94 (WTO) konstaterat att gemenskapens bemyndigande med stöd av artikel 113 i EG-fördraget gäller även avtal som innehåller bestämmelser om handel med varor som omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen. Det måste i dessa sammanhang avgöras om gemenskapens kompetens är exklusiv, dvs. om medlemsländernas rätt att ingå internationella avtal inom området har uteslutits, eller om kompetensen är delad med medlemsländerna. Av artikel 113 i EG-fördraget och praxis framgår att Europeiska gemenskapens traktatkompetens inom den gemensamma handelspolitiken är exklusiv. Kompetensen att ingå associationsavtal är i princip exklusiv. Avtalen reglerar emellertid ofta också andra förhållanden som ligger inom ramen för medlemsländernas kompetens (t.ex. politisk dialog och brottsbekämpning). Avtalen blir då s.k. blandade avtal som ingås av såväl gemenskapen som medlemsländerna som parter på den ena sidan. Ett blandat avtal skall i allmänhet godkännas av respektive medlemsland. Eftersom avtalet enligt regeringens bedömning är av större vikt skall det enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av . 8 Godkännande av avtalet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: om upprättandet av en | | association mellan Europeiska gemenskaperna och deras | | medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan | | godkänns av . Skälen för regeringens förslag: Europaavtalen är en central del av gemenskapens politik gentemot länderna i . De lägger grunden för ett omfattande samarbete vars syfte är ett närmande till EU på en rad områden, samt för ett framtida medlemskap i unionen. Ur svensk synvinkel är det med hänsyn till våra historiska band, geografiska läge samt de allt intensivare ekonomiska, kulturella och politiska förbindelserna av stor vikt att ett Europaavtal ingås även med och att detta land därmed tar ytterligare ett steg mot integrering med ekonomiska och politiska strukturer. Avtalet reglerar förhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom medlemsländernas kompetens. Sålunda innehåller avtalet regler som innebär åtaganden för medlemsländerna och därmed också för , bl.a. när det gäller politisk dialog, socialt och ekonomiskt samarbete samt brottsbekämpning. Det bör därför godkännas av i dessa delar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , Hjelm- , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:27 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och .