prop · GJ03194 · 1996-01-01 00:00:00 — Försöksverksamheten föreslås omfatta 1 700 nybörjarplatser och inledas i syfte att vinna erfarenheter när det gäller att pröva nya utbildningar, nya pedagogiska former och nya anordnare. Utbildningen kan anordnas av bl.a. högskolan, kommuner och landsting. Regeringen har vidare föreslagit ändringar i skollagen i syfte att vidga hem- kommunernas skyldighet att betala interkommunal ersättning för deltagare i påbyggnadsutbildning inom komvux (prop. 1995/96:145). Ersättningsskyldigheten skall liksom tidigare gälla teknikerutbildning. Dessutom bör den gälla vissa andra påbyggnadsutbildningar enligt av fastställda kursplaner. För dessa påbyggnadsutbildningar skall rätten att få interkommunal ersättning gälla för en begränsad volym. Det innebär att för var och en av de berörda kommunerna och landstingen fastställs ett antal platser som får stå öppna för sökande från hela landet. I propositionen om huvudmannaskapet för gymnasial utbildning, m.m. (prop. 1995/96:183) föreslås att ett landsting efter överenskommelse med en kommun även får anordna andra nationella program i gymnasieskolan än omvårdnad och naturbruk. Vidare föreslås att den företrädesrätt, som landstingen genom skollagens bestämmelser har att anordna utbildning inom omvårdnad och naturbruk, tas bort. Landsting skall efter överenskommelse med en kommun även kunna få anordna gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning i komvux inom andra områden än naturbruk och omvårdnad samt nationella program i gymnasiesärskolan och motsvarande utbildning i särvux. I propositionen om lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan (prop. 1995/96:157) föreslås att kommunerna, under en femårig försöksperiod, får överlåta vissa ansvars- och beslutsfunktioner, som ligger på styrelsen för utbildningen eller rektorn för en skola, till en lokal styrelse med föräldramajoritet. Försöksverksamheten skall omfatta och den obligatoriska särskolan. Till grund för propositionen ligger betänkandet Föräldrar i självförvaltande skolor (SOU 1995:103) från kommittén om det inre arbetet i skolan. har på förslag av regeringen beslutat om vissa EU-anpassningar i miljöskyddslagen (1969:387) och hälsoskyddslagen (1982:1080), (prop. 1994/95:181, bet. 1994/95:JoU21, rskr. 1994/95:420). Genom beslut bemyndigas också regeringen att meddela föreskrifter som går utöver EU:s minimidirektiv i fråga om gränsvärden m.m. (PBL) har ändrats. 1994/95:230, bet. 1995/96: BoU1, rskr. 1995/96:30). beslut innebär krav på ökad miljöhänsyn i den fysiska planeringen. Medborgarinflytandet föreslås utvidgas och kommunfullmäktige skall ta ställning till översiktsplanens aktualitet minst en gång per mandatperiod. Även medborgarinflytandet i detaljplaneringen förstärks och kravet på miljökonsekvensbeskrivningar utvidgas. Regeringen har via under /96 fördelat till lokalt arbete. Regeringen har föreslagit ändringar i lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar (prop. 1995/96:188). Förslagen innebär att huvudmannen för en allmän vatten- och avloppsanläggning får ökade möjligheter att fördela anläggningsavgifter och brukningsavgifter med beaktande av lokala förhållanden och säsongsvisa variationer. Vidare föreslås att anläggningens huvudman skall få ökade möjligheter att säkerställa betalningen av anläggningsavgiften. har beslutat om finansieringen m.m. av lantmäteri- och fastighets- dataverksamhet (prop. 1994/95:166 bet. 1994/95: BoU17, rskr. 1994/95:313). beslut innebär i huvudsak att kommunala fastighets- bildningsmyndigheter skall tillämpa samma lantmäteritaxa som de statliga myndigheterna. Det är dock möjligt för en kommun att tillämpa en lägre avgiftsnivå än den som anges i den statliga lantmäteritaxan. Kommuner med uppgifter inom fastighetsbildningen skall i fortsättningen själva svara för uppbörd av avgifter för de förrättningar som utförs av kommunala myndigheter. Ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten vilar på staten. En kommun kan dock särskilt ansöka och om vissa villkor är uppfyllda, få tillstånd att inrätta en lantmäterimyndighet (prop. 1995/96:78, bet. 1995/96:BoU4, rskr. 1995/96:102). Myndigheten och dess personal skall ha en obunden ställning i för- hållande till kommunala organ och verksamheter där kommunen uppträder som fastighetsägare. Ett grundkrav skall vara att verksamheten är så stor att minst två personer har den kompetens och erfarenhet som krävs för att utöva ett eget ansvar vid förrättningar. Den kommunala lantmäterimyndigheten skall ha hela kommunen som sitt verksamhetsområde. Kommuner får inte inrätta en lantmäteriverksamhet i samverkan. utövar tillsyn över verksamheten vid de kommunala lantmäterimyndigheterna. har beslutat om en ny lag med regler för järnvägsbyggande (prop. 1995/96:2, bet. 1995/96:TU08, rskr. 1995/96:127). Den som bygger en järnväg eller en spårväg skall upprätta en särskild plan för det. Planen skall ställas ut och avgör frågan efter samråd med . Den nya lagen gäller . har beslutat om en registerbaserad folk- och bostadsräkning (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). För kommunerna innebär detta att de blir skyldiga att fastställa adresser till alla bostadslägenheter och, i de fall det finns mer än en lägenhet, en särskild lägenhetsbeteckning. Ett lägenhetsregister skall byggas upp i anslutning till fastighetsdatasystemet. har det övergripande ansvaret för lägenhetsregistret medan kommunerna ansvarar för de uppgifter i registret som hänför sig till kommunen. Uppgifterna skall användas för framställning av statistik och folkbokföring samt för planering, uppföljning och utvärdering av boende, byggande och kommunikatio- ner. Varje lägenhet skall tilldelas en beteckning och registreras. Fastighets- ägarna blir skyldiga att lämna in uppgifterna till kommunerna. I ett senare skede skall fastighetsägare lämna uppgifter till skattemyndigheten om lägenhets- beteckning och till vem bostadslägenheten är upplåten. När det gäller uppbyggnaden av lägenhetsregistret skall kommunerna erhålla ersättning från staten via ett normalavtal mellan och . Delegationen för ekologisk omställning, knuten till , har fördelat till ca 30 kommuner eller kommunala bolag. Bidrag har beviljats till biogasprojekt, alternativ vatten-avlopps-teknik, reningsverksombyggnader m.m. har beslutat om ett nytt utjämnings- och statsbidragssystem (prop. 1995/96:64, bet. 1995/96:FiU5, rskr. 1995/96:116). Syftet med det nya ut- jämningssystemet är att åstadkomma ett system där skillnaderna i skattesatser mellan olika kommuner respektive landsting främst skall vara ett uttryck för skillnader i standard, ambitionsnivå, effektivitet och avgiftsnivå. Vid sidan av utjämningsbidraget och utjämningsavgiften införs ett generellt statsbidrag till kommuner och landsting som skall betalas ut med ett enhetligt belopp per invånare. har också beslutat att övergångsregler skall tillämpas . infördes ett nytt system för återbetalning av mervärdesskatt till landsting och kommuner (prop. 1995/96:64, bet. FiU 1995/96:5, rskr. 1995/96:116). delar kommuner och landsting upp sina återbetalningsanspråk på ingående moms i en del som avser skattepliktig verksamhet och en annan del som avser verksamhet som i momshänseende är skattebefriad. Återbetalning i det första fallet sker inom mer- värdesskattesystemet. I det andra fallet sker återbetalning direkt från skatte- myndigheten i inom ramen för ett självfinansierat system. kommer kommuner och landsting att betala in ett belopp per invånare till skattemyndigheten i som sammantaget motsvarar utbetalningarna för kommuner respektive landsting. Staten har med anledning av detta gjort en ekonomisk reglering på till kommuner och landsting. Kommuner och landsting har gjort en skatteväxling , då kommunerna tar över ansvaret för omsorger om psykiskt störda. Men en del kommuner blir inte helt kompenserade genom skatteväxlingen. Regeringen föreslår att de bör kunna få bidrag från andra kommuner (prop. 1995/96:72, bet. 1995/96:SoU08, rskr. 1995/96:65). Bidragen skall vara frivilliga. behandlade regeringens förslag i budgetpropositionen om en halvering av statsbidraget till enskild väghållning och om en överföring av medlen till kommunerna. godkände den föreslagna sänkningen av bidraget . godtog inte förslaget att överföra medlen till kommunerna. Hundskatten avskaffades /96. avskaffades kommunernas skyldighet att registrera hundar (prop. 1995/96:18, bet. 1995/96:SkU3, rskr. 1995/96:11). Civilförsvaret upphörde att existera som statlig organisation (prop. 1994/95:7, bet. 1994/95:FöU2, rskr. 1994/95:80). I stället blev befolk- ningsskydd och räddningstjänst en uppgift även under höjd beredskap. Staten betalar kommunerna en årlig ersättning för deras beredskapsförberedelser inom det civila försvaret. Den nya lagen om civilt försvar reglerar kommunernas, landstingens och de kyrkliga kommunernas ansvar för det civila försvaret. Lagen innehåller också bestämmelser om hemskydd, verksskydd, befolkningsskydd och den skall ersätta civilförsvarslagen samt lagarna om beredskap och kyrklig beredskap. Vidare har en ny lag om totalförsvarsplikt samt ändringar i rädd- ningstjänstlagen införts. Lagändringarna trädde i kraft . har beslutat om vissa ändringar i utbetalningsreglerna för den statliga ersättningen (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:447- 455). En omfördelning kommer på så sätt att ske av schablonersättningen från utflyttningskommuner till kommuner med stor sekundärinflyttning så att ersättningen i högre grad sammanfaller med kommunernas kostnader. Admi- nistrationen av ersättningen förenklas så att utbetalningen så långt möjligt skall baseras på befintliga registeruppgifter om folkbokföring och ske utan ansökan eller särskilt uppgiftslämnande. Vidare har lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ändrats fr.o.m. så att den tid under vilken har ansvar för bistånd till utlänningar som har sökt asyl och har eget boende utökas till att gälla även efter det att uppehållstillstånd har beviljats. har efter förslag från regeringen för /96 avsatt för särskilda insatser i invandrartäta områden (prop. 1994/95:100 bil. 11, bet. 1994/95:SfU 13, rskr. 1994/95:309). Regeringen beslutade om medelsfördelningen till åtta kommuner. I beslutet betonas att regeringen avser stimulera igångsättandet av ett långsiktigt och kontinuerligt utvecklingsarbete i utsatta bostadsområden. Detta arbete måste bedrivas under en lång följd av år i kommunerna. En fortsatt statlig stimulans är därför tänkbar och kan avse såväl ytterligare kommuner som fler bostadsområden inom de redan utsedda kommunerna. har beslutat om en rad åtgärder för att effektivisera arbetsmarknads- politiken (prop. 1994/95:218, bet. 1994/95:AU15, rskr. 1994/95:398). Bland annat får större frihet att disponera sina resurser i samverkan med kommunerna. Kommunerna ges genom lag möjlighet att ta ett samlat ansvar för arbetslösa ungdomar fram det år de fyller . Kommunerna får därvid rätt till ersättning från staten för arbetssökande ungdomar och ersättningen skall täcka både verksamhet och ersättning till ungdomarna. Vidare beslöt att datortek skall införas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Datortek innebär att arbetslösa ungdomar i åldern och med arbetssökaraktiviteter får lära sig arbeta med moderna program i persondatorer. Staten svarar i normalfallet för kostnader för bemanning, datorutrustning och programvara. Kommunen svarar för lokaler, inventarier och försäkringskostnader. Kommunen får bedöma i vilken utsträckning som även ungdomar skall delta i verksamheten. Regeringen föreslår (prop. 1995/96:148) att en arbetsmarknadspolitisk försöksverksamhet skall starta i ett antal kommuner. skall leda försöksverksamheten i kommunen och pröva möjligheterna till en effektivare användning av tillgängliga resurser. I några av kommunerna bör den arbetsmarknadspolitiska åtgärden arbetslivsutveckling (ALU) få användas på ett mer obundet sätt. Försöksverksamheten föreslås starta och pågå fram till . har beslutat om en säkerhetsskyddslag, som skall träda i kraft (prop. 1995/96:129, bet. 1995/96:JuU19). Lagen ersätter förordningen (1981:421) om säkerhetsskyddet vid statliga myndigheter samt personalkontrollkungörelsen (1969:446). Genom förändringen kommer inte bara statliga myndigheter utan också kommuner, landsting och offentligt ägda företag att få en möjlighet att genomföra personalkontroll beträffande vissa känsliga befattningar - efter samtycke av den kontrollerade. Ett par tusen personer i kommuner och landsting beräknas bli föremål för registerkontroller. Lagen inne- håller också bestämmelser om informationssäkerhet, och tillträdesbegränsning. Bland annat skall särskilda säkerhetsskyddsavtal träffas med leverantören vid vissa upphandlingar. har beslutat att produktsäkerhetslagen (1988:1604) utvidgas så att varor som tillhandahålls i offentlig verksamhet skall omfattas av lagens bestämmelser (prop. 1995/96:22, bet. 1995/96:JU07, rskr. 1994/95:56). Genom utvidgningen kommer lagens konsumentskyddsregler att kunna tillämpas t.ex. på klätterställningar och gungor inom den kommunala barnomsorgen. Lagändringen träder i kraft . har beslutat om ändringar i lagen (1994:618) om handel med el, m.m. (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Av landets 288 kommuner är det 153 som har egna elföretag. Den nya lagen ställer krav på boskillnad mellan elnät (monopolet) och elhandel (konkurrens). Varje eldistributör måste dela upp sin verksamhet i skilda juridiska personer. Upphandling av el måste ske i konkurrens enligt upphandlingslagen (gäller även nätdistributören). elverksamhet som drivs i aktiebolagsform är, enligt den nya ellagen, undantagen kommunallagens principer om likställighet, lokalisering och självkostnad. Den nya lagen gäller /96. Utredningsförslag och pågående utredningsarbete Nedan redovisas betänkanden, departementspromemorier samt vissa andra ut- redningar berör verksamheten i kommuner och landsting. Utredningar som varit underlag för regeringens propositioner redovisas ej i denna bilaga. Endast utredningar avlämnade eller senare redovisas. Kommunallag, demokrati, verksamhetsformer och EU En särskild utredare har på uppdrag avlämnat betänkandet Kommuner och landsting med betalningssvårigheter (SOU 1996:12). I betänkandet redovisas ett förslag till en lag om statligt stöd till kommuner och landsting i betalningssvårigheter. Av förslaget framgår bl.a. följande. Ett landsting eller en kommun som inte förmår fullgöra sina ekonomiska förpliktelser kan ansöka om statligt stöd för att sanera sin ekonomi. Innan sådan ansökan görs skall alla rimliga ansträngningar ha gjorts för att på egen hand klara av sina förpliktelser. Innan regeringen tar ställning till ansökan kan regeringen tillsätta utredningsmän som skall försöka lösa problemen utan statligt stöd. Om staten beslutar om stöd kan staten ställa krav på att vissa kommunala uppgifter övertas av ett av regeringen utsett kontrollorgan. Om kommunen underlåter att medverka, och förhållandena är sådana att ett statligt ingripande behövs, kan regeringen besluta om tvångsförvaltning . Ett förslag till ändring i regeringsformen som är kopplat till tvångsförvaltningsfallet läggs också fram. En parlamentarisk kommitté, och vidareutveckling av det kommunala förnyelsearbetet (Fi 1995:02), har tillkallats för att göra en samlad utvärdering av de reformer och omfattande förändringar som har skett i kommunernas och landstingens organisation och verksamhetsformer samt för att föreslå åtgärder som utvecklar och stärker medborgarnas inflytande över det fortsatta förnyelsearbetet (dir. 1994:151). Kommittén skall särskilt utvärdera konsekvenserna av organisatoriska förändringar och nya verksamhetsformer med avseende på bl.a. demokrati, effektivitet, kvalitet och fördelningen av samhällsekonomiska konsekvenser. Vidare skall kommittén föreslå åtgärder som stärker medborgarnas möjligheter till inflytande över det fortsatta förnyelsearbetet. I tilläggsdirektiv (dir. 1995:113) anges att kommittén skall föreslå åtgärder som kan leda till att de förtroendevaldas arbetsförutsättningar förbättras samt göra en översyn av kommunalförbundslagen och andra former för samverkan. Kommitténs uppdrag skall vara avslutat . Vid de kommunala valen prövades ett system med personval i sju kommuner (prop. 1993/94:129, bet. 1993/94:KU23, rskr. 1993/94:232). En utvärdering av personvalssystemet har gjorts av professor vid . I genomsnitt utnyttjade av de röstande möjligheten att personrösta. Fjorton kandidater () blev valda med hjälp av personröster. har på uppdrag analyserat olika frågor kring begreppet subsidiaritet. En redovisning lämnas i rapporten diaritetsprincipen i EU (SOU 1995:123). I rapporten summeras den diskussion som förts om subsidiaritetsprincipen inom EU:s institutioner och vilka fördragsändringar som skulle kunna vara aktuella. I redovisningen framhålls också Europeiska kommissionens eget övervakningsarbete som har lett till att ett antal tidigare beslut har tagits tillbaka. En utredare har haft i uppdrag att undersöka möjligheterna att föra över myndighetsuppgifter som även inkluderar myndighetsutövning till medborgarkontor. I ett betänkande Myndighetsutövning vid medborgarkontor (SOU 1995:61) föreslås att statliga myndigheter, försäkringskassor och landsting får träffa s.k. samtjänstavtal om att vid ett medborgarkontor utföra förvaltningsuppgifter för varandras räkning, eller för kommuners räkning. Ett tjugotal myndighetsutövningsärenden skulle kunna hanteras på ett medborgarkontor. Vidare föreslås att myndigheter som samverkar i ett medborgarkontor skall få samutnyttja lokaler, utrustning och personal. Handläggarna vid skall kunna sluta anställnings- eller uppdragsavtal med flera myndigheter och därigenom kunna få en rätt att handlägga ärenden inom flera myndigheters områden. Lagen (1994:686) om försöksverksamhet vid medborgarkontor föreslås ändras för att möjliggöra att även myndighetsuppgifter ingår i försöksverksamheten. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . En interdepartemental arbetsgrupp har redovisat vissa åtgärder för att stärka resultatstyrningen i offentlig sektor. I rapporten - Åtgärder för att stärka resultatstyrningen (Ds 1995:6) föreslås att staten bör ta ett starkare grepp om totalkostnadsutvecklingen på nivå och därmed kostnadsutvecklingen inom de statligt reglerade verksamhetsgrenarna. En systematisk och övergripande uppföljning av kommunernas ekonomi bör byggas upp. Staten bör också bedriva en effektiv tillsyn över verksamhet som är statligt reglerad. rätt att begära uppgifter från kommuner och landsting bör också preciseras. I en promemoria från Kommunala författningssamlingar (Ds 1995:7) föreslås att kommuner och landsting skall vara skyldiga att hålla en författningssamling. Det skall vidare finnas en förteckning över gällande för- fattningar som har beslutats av kommunen respektive . Den nya ordningen föreslås träda i kraft tidigast . Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . I en promemoria från , Statliga och kommunala stiftelser (Ds 1995:62), föreslås särskilda bestämmelser om ändring och upphävande av stiftelseförordnanden för stiftelser som bildats av staten, en kommun eller ett landsting. Regeringen föreslås kunna ändra sådana föreskrifter trots att de förutsättningar som stiftelselagen ställer upp för ändring av enskildas stiftelseförordnanden inte är uppfyllda, om det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . I en promemoria från Kommunalt domstolstrots och lagtrots (Ds 1995:27) konstateras att nuvarande möjligheter att beivra sådant domstolstrots som innebär att av domstol upphävda beslut ändå verkställs, är tillräckliga. Däremot föreslås en sanktionsmöjlighet när ett verkställighetsförbud trotsas eller ett upphävt beslut inte rättas. Ett person- ligt vitesansvar föreslås införas för de förtroendevalda i kommunala nämnder som trotsar ett verkställighetsförbud. Ett personligt vitesansvar föreslås också för förtroendevalda i nämnder för att framtvinga rättelse av beslut som har upphävts av domstol. I promemorian föreslås vidare att någon obligatorisk laglighetsgranskning av nämndernas verksamhet inte bör införas. Förslaget har remissbehandats och bereds inom . föreslår i ett delbetänkande Att röja hinder (SOU 1995:142) att samarbetet mellan lokala myndigheter och organisationer skall öka genom att det skapas nya tvärsektoriella enheter där myndigheterna skall kunna ingå, t.ex. för rehabilitering eller förebyggande hälsoarbete. Ett sätt att öka samordningsmöjligheterna är att införa enhetlig sekretess mellan huvudmännen. Utredningen föreslår också att finansieringsansvaret för personer som inte har rätt till full svensk pension överförs från kommunerna till staten. I ett betänkande Vissa valfrågor (SOU 1995:143) lämnar en parlamentarisk kommitté vissa förslag angående den fria nomineringsrätten, partisymboler på valsedlar och valkretsindelningen vid riksdagsval. Kommittén förordar vad gäller nomineringsrätten en modell som innebär att partierna måste anmäla sitt deltagande i val. Dessutom måste samtliga kandidater anmälas för att de skall beaktas vid mandatfördelningen. En särskild utredare skall utarbeta ett underlag om lokalisering av regional förvaltning i nytt län (dir. 1996:10). En särskild utredare skall ta upp överläggningar med företrädare för kommuner, landsting och andra parter i och , samt i syfte att klarlägga den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län (dir. 1996:11). En särskild utredare skall ge förslag på hur den nya i ett västsvenskt län skulle kunna se ut (dir. 1996:13). har i betänkandet Konkurrens i balans (SOU 1995:105) pekat på vissa konkurrensproblem som uppstår t.ex. när en offentlig huvudman säljer tjänster på den öppna marknaden till underpriser. Även konkurrenssnedvridande företagsstöd och avbrytande av upphandlingar påtalas som ett problem. Utredningen lämnar ett principförslag till en lag om konkurrens- neutralitet vid offentlig underprissättning. Enligt förslaget skall en ny statlig nämnd utöva tillsyn. Utredningen föreslår också att kommunallagens kompetensregler ses över. Vidare bör det enligt utredningen i lagstiftning klargöras att upphandlingar inte får avbrytas utan affärsmässiga skäl. Vissa andra lagar bör enligt utredningen ses över för att förhindra att en myndighets olika roller blandas ihop. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . I en rapport till expertgruppen för offentlig ekonomi Vad blev det av de enskilda alternativen (Ds 1995:25) konstateras att av alla anställda inom skolan, vården och omsorgen arbetade i privat regi . Sjukvård, sociala frågor m.m. har i betänkandet Vårdnad, boende och umgänge (SOU 1995:79) föreslagit att överenskommelser om vårdnad av barn vid samarbetssamtal i regi skall kunna ersätta vårdnadstvister inför domstol i vissa fall. En parlamentarisk kommitté (HSU 2000) föreslår i delbetänkandet Reform på recept (SOU 1995:122) att landstingen tar över ansvaret för finansiering av läkemedel från staten. I betänkandet föreslås vidare förändringar i nuvarande förmånssystem för att minska statens kostnader med ca . Kostnadsansvaret föreslås föras över till landstingen i två etapper. I den första etappen föreslås staten lämna statsbidrag. Kommittén avser återkomma med förslag till reglering mellan stat och kommun i den andra etappen. Enligt förslaget skall en ny myndighet förhandla om läkemedelspriserna och fastställa priser på läkemedel. Varje landsting föreslås ha en läkemedelskommitté som skall lämna rekommendationer om läkemedelsanvändningen. Ett förskrivarregister och ett receptregister föreslås inrättas. I betänkandet Vårdregister (SOU 1995:95) föreslås en lag om vårdregister. Lagen skall ange för vilka ändamål sådana register får föras. Personnummer skall få användas för registrering men däremot skall sökning med vissa sökord (missbruk, sexliv m.m.) ej få användas.