prop · GJ03208 · 1996-01-01 00:00:00 — Det är nu för tidigt att ange hur stora kostnadsökningarna kommer att bli. Genom att kommunerna avlastas arbetet med underhållsbidrag kan deras kostnader, enligt beräkningar som gjorts i betänkandet Underhållsbidrag och bidragsförskott, beräknas minska med (SOU 1995:26 s. 205). förutsätter i sitt remissvar att kommunerna kompenseras för det inkomstbortfall som uppstår genom att underhållsstöd inte lämnas till barn som under hel månad vårdas i familjehem eller hem för vård och boende inom . Enligt nu gällande regler skall kommunen i de aktuella fallen ta ut ersättning som beräknas på samma sätt som när underhållsbidrag fastställs men i förhållande till båda föräldrarna. Om föräldrarna sammanbor och har gemensam vårdnad lämnas inte bidragsförskott och förslaget om underhållsstöd innebär inte någon förändring. I det fall föräldrarna inte bor tillsammans beräknas kommunens ersättning på samma sätt med den skillnaden att ett underhållsbidrag redan kan vara fastställt för en av föräldrarna. Detta skall betalas till kommunen så länge barnet är placerat i någon av de nämnda vårdformerna. Vidare skall kommunen fastställa en avgift för den förälder som tidigare uppbar bidragsförskottet. Nuvarande system innebär att kommunen utöver avgiften från den un- derhållsskyldige föräldern (som denne betalar direkt till ) får ett belopp (utfyllnadsbidrag) som kommunen inte kan erhålla i de fall barnet kommer från en familj där föräldrarna sammanbor. De föreslagna reglerna för underhållsstöd innebär att utfyllnadsbidrag inte lämnas till kommunen samt att kommunen, i de fall underhållsstöd lämnas, får begära in avgifter direkt från underhållsskyldiga föräldrar till omhändertagna barn. Enligt uppgift från RFV går det inte att ange hur stor del av utbetalningarna till kommunerna som är förskotterat underhållsbidrag och hur mycket som är utfyllnadsbidrag. Som ovan nämnts innebär det nya systemet att kommunerna avlastats kostnader för att fastställa och jämka underhållsbidrag som bidragsförskott inte längre lämnas till kommunen för barn som under hel månad vårdas i familjehem eller hem för vård och boende inom . Enligt regeringens bedömning torde dessa åtgärder, tillsammans med en viss sänkning av socialbidragskostnaderna, sammantaget innebära att kommunsektorn ekonomiskt sett inte påverkas av förslaget. 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Lagstiftningen om | | underhållsstöd skall träda ikraft | | 1996 och tillämpas i fråga om underhållsstöd som | | avser tid efter . | | Ändringarna i och utsökningsbalken| | bör träda i kraft . Promemorians | | förslag: I promemorian föreslås att den föreslagna | | lagstiftningen om underhållsstöd skall träda i kraft| | och tillämpas i fråga om | | underhållsstöd som avser tid efter | | 1996. Vidare föreslås i promemorian en | | övergångsbestämmelse som innebär att en förälder under| | inte skall få en större årlig ökning| | avbetalningsskyldigheten än motsvarande | | av inkomsten efter grundavdrag. | | Remissinstanserna: (), | | (), | | (FKF), () och | | har samtliga framfört synpunkter på| | ikraftträdandetidpunkten. RFV avstyrker att de | | ändrade reglerna genomförs redan från och med den 1| | då det ur administrativ synpunkt inte | | är möjligt att genomföra föreslagna åtgärder under | | december månad 1996. RFV föreslår i stället att lagen| | träder i kraft och att | | underhållsstöd utges . Den | | föreslagna korta tiden mellan riksdagsbeslut och | | ikraftträdande innebär vidare enligt RFV mycket | | stora svårigheter att utforma ADB-system, genomföra| | personalutbildning och informera berörda. Liknande | | synpunkter förs fram av FKF och FF. RSV påpekar | | bl.a. att beträffande det föreslagna utlämnandet av| | uppgifter från RSV:s skatteregister krävs att en | | helt ny aviseringsrutin byggs upp vilket, | | tillsammans med arbetet med en anpassning av | | datastödet för kronofogdemyndigheterna, motiverar | | ett senare ikraftträdande. RSV anser att ett sådant| | kan ske tidigast . Även | | kommun förordar att genomförandet sker tidigast den| | med hänvisning till att det för | | kommunens del krävs god tid för planering av | | personalförändringar. | | Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn tagen | | till de ovan redovisade remissynpunkterna föreslår | | regeringen att lagstiftningen om underhållsstöd bör| | träda ikraft och tillämpas i | | fråga om underhållsstöd som avser tid efter den 31 | | . Detta för att försäkringskassorna | | skall ha på sig att fatta de beslut som| | föranleds av den nya lagen om underhållsstöd, främst| | beslut om återbetalningsskyldighet. | | I promemorian föreslogs en övergångsbestämmelse som| | innebär att en ökning av den bidragsskyldiges | | betalningsskyldighet på grund av den nya | | lagstiftningen, i förhållande till vad den | | bidragsskyldige skulle ha att betala | | i underhållsbidrag enligt regler, | | inte skall behöva bli större än de| | första tre åren. | | har påpekat att det i ett | | fall där underhållsbidrag har blivit fastställt | | mycket ofta inträffar något som medför att under- | | hållsbidraget bör ändras; ökning eller minskning av| | inkomsten, ändrad bostadskostnader etc. | | Övergångsbestämmelsen bör enligt | | utgå då den i praktiken inte går att tillämpa. | | Regeringens uppfattning är också att den | | föreslagna övergångsregeln troligtvis blir mycket | | svår att tillämpa. När ett faställt underhållsbidrag| | inte är helt färskt skulle vara | | tvungen att utreda vad underhållsbidraget skulle | | ha ändrats till om en jämkning av det gjordes vid | | ikraftträdandet av den nya lagen. Det är fråga om | | bedömningar som kan vara mycket svåra att göra. | | Troligtvis skulle endast ett fåtal fall klart | | omfattas av övergångsbestämmelsen. Att i stället låta| | det senast fastställda underhållsbidraget vara | | jämförelsesubjekt, oavsett om inkomsten därefter ökat| | väsentligt, skulle leda till orättvisa mellan dem | | som har ett fastställt underhållsbidrag som riktigt| | utvisar nuvarande förhållanden och de som inte har | | det. Regeringen anser därför att det rimligaste är | | att lagen tillämpas fullt ut redan från början. | | När det gäller ändringarna i och | | utsökningsbalken finns vissa skäl att, liksom när | | det gäller underhållsstöd, ha olika tidpunkter för | | ikraftträdande och tillämpning. De föreslagna | | reglerna om underhållsstöd får genomslag i förhållande| | till de föreslagna reglerna i och | | utsökningsbalken först efter . | | De föreslagna ändringarna i och | | utsökningsbalken bör därför träda i kraft den 1 | | . | | | | | | | | 10 Uppgiftsskyldighet för banker m.fl. i | | bostadsbidragsärenden | | | | | | O | Skälen för regeringens förslag: I förslaget i regeringens proposition 1995/96:186 Nya regler om bostadsbidrag har inkomstprövningen i största möjliga utsträckning anknutits till beskattningen. De uppgifter som fastställs genom beskattningsbeslut blir då bindande för bostadsbidragsprövningen, och inhämtande av uppgifterna kan ske från och skattemyndigheternas skatteregister. Vissa undantag har dock inte kunnat undvikas. Så har regeringen t.ex. ansett att innehav av förmögenhet skall reducera bostadsbidraget även om den beskattningsbara förmögenheten inte uppgår till . är den undre gränsen för att förmögenhetsskatt skall betalas, och därmed också den undre gränsen för skyldigheten att deklarera förmögenhet. När det gäller sådan förmögenhet som omfattas av reglerna om kontrolluppgifter skall visserligen banker m.fl. lämna kontrolluppgift till skattemyndigheten även under 800 000-kronorsgränsen, men det finns då inte några uppgifter som har prövats och fastställts av skattemyndigheterna att lägga till grund för bostadsbidragsprövningen. Situationen är densamma som i fråga om förmögenhetsprövningen för bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. I 12 § den lagen finns en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för banker, sparbanker och andra penningförvaltande inrättningar i fråga om förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av lagen. Uppgifterna skall lämnas om domstol, eller en allmän försäkringskassa begär det för en namngiven person. En likadan uppgiftsskyldighet bör införas i lagen om bostadsbidrag. 11.1 Förslaget till lag om underhållsstöd 1 § Paragrafen anger att lagen handlar om underhållsstöd till barn. Av 3 § framgår att underhållsstöd kan lämnas till barn vars föräldrar inte sammanlever. Av övergångsbestämmelserna framgår att lagen är tänkt att ersätta lagen (1964:143) om bidragsförskott, lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande och lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. 2 § I första stycket definieras begreppet bidragsskyldig. Med bidragsskyldig avses i lagen den som enligt 7 kap. 2 § första stycket skall fullgöra sin underhållsskyldighet till barnet genom att betala underhållsbidrag. Att adoptivföräldrar är att anse som föräldrar framgår direkt av 4 kap. 8 § . Med förälder som har vårdnaden om ett barn skall enligt 2 § andra stycket detta lagförslag även likställas den som med socialnämndens medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadig- varande vård och fostran i syfte att adoptera det. Detta är i enlighet med vad som gäller i lagen om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets förslag, vilket i förhållande till lagrådsremissen bl.a. innebär att definitionen av boförälder flyttats till 3 §. I klargörande syfte har därutöver i andra stycket lagts till "som har vårdnaden om ett barn". Förutsättningar för att underhållsstöd skall lämnas 3 § För att underhållsstöd skall kunna lämnas krävs enligt första stycket att barnets föräldrar inte bor tillsammans eller att den ena föräldern är avliden, att barnet varaktigt bor och är folkbokfört hos en av föräldrarna (boföräldern), att de bor här i landet och att boföräldern, om barnet är underårigt, är vård- nadshavare för barnet. Barnets föräldrar får alltså inte bo tillsammans om underhållsstöd skall kunna lämnas. Kriteriet är inte förstärkt på så sätt att det är först när det är fråga om ett varaktigt sammanboende mellan föräldrarna som bidrag inte kan lämnas. Något behov av ett varaktighetskriterium, som finns i hittillsvarande regler i fråga om barnets boendeförhållanden, finns inte när rätten till underhållsstöd inträder i det fall föräldrarna inte bor tillsammans. Barnets föräldrar bör anses bo tillsammans i första hand om de enligt bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) skall vara folkbokförda på samma adress. Normalt kan man därför gå på den faktiska folkbokföringen. Det kan dock finnas situationer där en förälder regelmässigt tillbringar sin dygnsvila hos familjen men ändå faktiskt är folkbokförd någon annanstans. Inte heller i dessa fall bör underhållsstöd kunna lämnas. Det kan också vara så att folkbokföringsfastigheten är densamma, men att föräldrarna bor i skilda lägenheter i ett flerfamiljshus. Då skall underhållsstöd kunna lämnas. Kriteriet att barnet och boföräldern skall vara bosatta i landet är i princip detsamma som enligt hittillsvarande regler. Det modifieras något för vissa situationer i tredje stycket av paragrafen. En ytterligare förutsättning för att underhållsstöd skall lämnas om barnet är underårigt är att boföräldern är vårdnadshavare för barnet, antingen ensam eller tillsammans med den andra föräldern. Det räcker med ett interimistiskt beslut om vårdnaden. Barnet skall också varaktigt bo tillsammans med boföräldern. Bestämmelsen hindrar inte att barnet anses varaktigt bo även hos den andra föräldern, dvs. har ett s.k. växelvis boende. Bestämmelsen innebär dock att barnet måste varaktigt bo tillsammans med i vart fall en av föräldrarna (boföräldern), och också vara folkbokfört hos den föräldern. Bestämmelser om folkbokföring finns i folkbokföringslagen (1991:481). Om barnet inte bor varaktigt hos någon av för- äldrarna eller hos en särskilt förordnad vårdnadshavare (se andra stycket), kan underhållsstöd inte lämnas enligt lagen. Att underhållsstöd inte heller lämnas i vissa andra situationer, t.ex. när barnet är placerat enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller socialtjänstlagen (1980:620) framgår av 11 §. Lagrådet har framfört att det är önskvärt att det i motiven närmare anges vad som avses med att "varaktigt bo" hos någon och hur innebörden av detta uttryck förhåller sig till folkbokföringslagens bestämmelser. I nuvarande lagstiftning lämnas bidragsförskott, i de fall föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet, endast om barnet varaktigt bor tillsammans med den ena föräldern. Avsikten är att begreppet "varaktigt bor" skall ha samma betydelse i den nu föreslagna lagen som i lagen om bidragsförskott. Frågan om barnet varaktigt bor tillsammans med sin (tidigare) vårdnadshavare uppkommer bl.a i de fall där barnet för studier bor på annan ort än den där vårdnadshavaren är bosatt. Frågan har prövats av Försäkringsöverdomstolen i två refererade avgöranden; FÖD 1988:2 och 1990:21. I båda fallen ansågs förlängt bidragsförskott kunna utgå. I FÖD 1993:7 ansågs rätt till förlängt bidragsförskott inte föreligga eftersom barnet bodde tillsammans med en äldre bror och inte med sin tidigare särskilt förordnade förmyndare. Folkbokföringsadressen är i de allra flesta fall densamma som där barnet varaktigt bor, men den kan också i praktiken vara en annan. I avsnitt 5.2 har redogjorts för skälen till att även ha ett krav på folkbokföring. Av denna bestämmelse samt 12 och 17 §§ framgår att det är den förälder som barnet är folkbokfört hos som kan ansöka om underhållsstödet och till vilken stödet skall betalas ut. Detta stämmer med vad som gäller för särskilt bidrag för barn enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. I 5 § finns två presumtionsregler som anger när föräldrarna skall anses bo tillsammans, om inte annat visas av den som begär underhållsstöd eller som stöd betalas ut till. Enligt andra stycket skall underhållsstöd även lämnas till barn som bor tillsammans med en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Även här ställs krav på varaktigt boende och folkbokföring hos den eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Om barnet fyllt gäller i stället att det skall bo tillsammans med någon som var särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet när det fyllde . För den som bor tillsammans med särskilt förordnad vårdnadshavare är det inte en förutsättning för rätt till underhållsstöd att barnets föräldrar inte bor tillsammans. Dubbelt underhållsstöd kan då enligt 8 § tredje stycket lämnas, eventuellt med avdrag för vad respektive förälder betalar i underhåll direkt till barnet. Återbetalningsskyldighet kan också fastställas för båda föräldrarna. Vad som i lagen sägs om boförälder gäller den eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. 4 § 1 och 5 § tillämpas dock inte när särskilt förordnad vårdnadshavare finns. Tredje stycket, som tillsammans med första stycket i princip motsvarar 1 § lagen (1964:143) om bidragsförskott, är ett tillägg till de föregående styckena. Viss justering i förhållande till nuvarande regel har gjorts med anledning av att endast den som bor tillsammans med en förälder eller särskilt förordnad vårdnadshavare kan få underhållsstöd. Andra och tredje meningarna innebär i vissa fall en modifiering av kriteriet att barnet och boföräldern respektive den särskilt förordnade vårdnadshavaren skall vara bosatta i . Detta gäller såväl svenska medborgare som utländska medborgare som uppfyller kriteriet i första meningen. Fjärde stycket är tillkommet i första hand med hänsyn till att EG-rätten innebär att kravet på en vistelsetid inte kan göras gällande mot medborgare i ett EU-land (se art. 7.2 i förordningen [EEG] nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen). Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets förslag, vilket i förhållande till lagrådsremissen bl.a. innebär att kravet på att barnet skall vara folkbokfört hos boföräldern flyttats hit från 2 §. Förslaget avviker dock från Lagrådets förslag (och lagrådsremissen) på så sätt att kravet på att boföräldern skulle ha varit vårdnadshavare för barnet när det fyllde för att förlängt underhållsstöd skall lämnas har tagits bort. Anledningen till det är att ett sådant krav inte behövs och inte heller finns i nuvarande lagstiftning. En fördel med att inte ha ett sådant krav är att barnet då har möjlighet att flytta från den ena föräldern till den andra utan att han eller hon mister rätten till förlängt bidragsförskott. 4 § Punkterna 1-3 motsvarar 2 § lagen (1964:l43) om bidragsförskott, med vissa justeringar som har att göra med den annorlunda konstruktionen på underhållsstöd i förhållande till det nuvarande bidragsförskottet. Enligt punkten 1 lämnas inte underhållsstöd om boföräldern är barnets mor och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet till barnet fastställt. Det skall således vara fråga om mycket klara fall av vägran. Samma krav gäller enligt 2 a § lagen om bidragsförskott. Den praxis som bildats i fråga om vad som är "giltigt skäl" i ett sådant fall kan således tillämpas även på denna bestämmelse. Det är utan betydelse om boföräldern medverkar till att ett underhållsbidrag fastställs eftersom underhållsstöd lämnas och återbetalningsskyldighet fastställs oavsett om underhållsbidrag till barnet är fastställt eller inte, se dock punkten 4. Enligt punkten 2 skall underhållsstöd inte lämnas om det finns anledning anta att den bidragsskyldige, om sådan finns, i rätt ordning betalar underhåll som inte understiger det belopp som enligt denna lag skulle utbetalas i underhållsstöd till barnet. Det senare beloppet är oftast l , i enlighet med 8 §, men kan vara lägre om barnet har inkomster som enligt 10 § första stycket skall minska stödet. Om den bidragsskyldige betalar minst detta belopp till barnet skall underhållsstöd således inte lämnas. Detta gäller även om den bidragsskyldige skulle ha att betala ett lägre ersättningsbelopp till i enlighet med procentmetoden i 24-28 §§. Med "i rätt ordning" avses i avtal eller dom föreskrivet sätt och tidpunkt för betalning. Punkten 3 motsvarar 2 § c) lagen om bidragsförskott. Enligt punkten 4 lämnas inte underhållsstöd om boföräldern trots föreläggande enligt 31 § första stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta de åtgärder som begärs i föreläggandet. Det avser den situationen då behöver kunna driva in underhållsbidrag från en bidragsskyldig som är bosatt utomlands, se avsnitt 6.2 samt 21 § andra stycket, 30 och 31 §§. Krav på att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt gäller enligt 2 § a) lagen om bidragsförskott. I förhållande till den nuvarande regeln har dock uppenbarhetskriteriet tagits bort. Boföräldern kan ha giltigt skäl om han eller hon visar att den bidragsskyldige inte går att få tag på. Det kan också vara så att boföräldern visar eller gör sannolikt att den bidragsskyldiga föräldern inte längre lever. Punkt 5 har tillkommit med anledning av att även barn vars ena eller båda för- äldrar har avlidit i princip omfattas av lagen. Erhåller barnet barnpension enligt 8 kap. 2 § eller 14 § 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring efter den avlidna föräldern skall dessutom inte utges underhållsstöd i förhållande till den föräldern. En motsvarande bestämmelse finns i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. I fråga om adoptivbarn har även bestämmelsen i 20 kap 2 § fjärde stycket lagen om allmän försäkring betydelse. Att barnet får barnpension efter en avliden förälder utesluter inte att underhållsstöd betalas ut i förhållande till den andra föräldern i det fall barnet bor hos en särskilt förordnad vårdnadshavare. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 5 § I första stycket finns två presumtionsregler som anger i vilka situationer för- äldrarna skall anses bo tillsammans. I dessa fall blir det den som begär underhållsstöd (dvs. sökanden) eller, om stöd beviljats, den som stödet betalas ut till som har att visa att något sammanboende i lagens mening inte föreligger. Förmår denne inte visa detta skall underhållsstöd vägras eller dras in. Om det faktiskt skulle vara så att en förälder inte regelmässigt vistas på den adress som han eller hon är folkbokförd kan folkbokföringen vara felaktig och behöva ändras. Andra stycket handlar om den situationen då det kommer fram andra uppgifter som gör det sannolikt att föräldrarna bor tillsammans. Även då måste den som begär stödet eller som stödet betalas ut till visa att de inte gör det för att underhållsstöd skall kunna lämnas. Förmår denne inte göra detta skall ansökan om underhållsstöd avslås eller underhållsstödet dras in. Får sådana upplysningar att det är sannolikt att ett sammanboende föreligger bör kassan kontakta sökanden/den som stödet betalas ut till för att utreda förhållandena. Det ligger i sakens natur att härvid kan och bör ålägga sökanden att inkomma med uppgifter för att rätten till underhållsstöd skall kunna utredas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 6 § Paragrafen motsvarar 3 § lagen (l964:l43) om bidragsförskott. Om förut- sättningarna för stödet i övrigt är uppfyllda och ansökan getts in på rätt sätt, lämnas underhållsstöd från och med den månad under vilken föräldrarna flyttat isär. I andra fall lämnas underhållsstöd från och med den tidigare månad under vilken rätten till stödet annars uppkommit. Stöd lämnas dock aldrig tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. 7 § Paragrafen motsvarar 2 § och 4 § e) lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 8 § Enligt första stycket lämnas underhållsstöd med , i förekommande fall med avräkning för vad det finns anledning anta att den bidragsskyldige på rätt sätt betalar i underhåll till barnet i enlighet med den procentmetod som tillämpas vid fastställande av återbetalningsskyldighet. Om det finns anledning anta att den bidragsskyldige i rätt ordning betalar underhåll som inte understiger det belopp som högst skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet, blir det enligt 4 § inte aktuellt att lämna något underhållstöd överhuvudtaget. De i 8 § första stycket avsedda situationerna är sådana där i någon utsträckning behöver medverka till att tillförsäkra barnet tillräckligt underhåll, dvs. den bidragsskyldige betalar inte underhåll till barnet eller betalar ett lägre belopp än vad som kan utges i underhållsstöd. Om den bidragsskyldige i enlighet med den procentmetod som anges i 24-28 §§ direkt till barnet betalar ett lägre belopp än vad som kan utges i underhållsstöd betalar till barnet endast utfyllnadsdelen av underhållsstödet. Någon återbetalningsskyldighet för den bidragsskyldige gentemot blir i dessa fall inte aktuell. Skulle den bidragsskyldige betala ett lägre belopp till barnet än det belopp som gäller för återbetalningsskyldighet utges fullt underhållsstöd, dvs. med den minskning som kan bli aktuell på grund av bestämmelsen i 10 § första stycket, och fastställs återbetalningsskyldighet i enlighet med bestämmelserna i 24-28 §§. Den betalning som gjorts direkt till barnet beaktas då normalt inte (se 23 §). Skulle den bidragsskyldige betala ett högre belopp till barnet än det belopp skulle ha fastställt i återbetalningskyldighet påverkar detta inte det utfyllnadsbidrag betalar ut till barnet. Enligt andra stycket skall vid s.k. växelvis boende, dvs. om barnet inte bor varaktigt hos endast en förälder utan hos båda, underhållsstöd lämnas med med avräkning för det belopp återbetalningsskyldighet skulle ha fastställts till om 24-28 §§ tillämpats på inkomsten hos den av föräldrarna som inte är boförälder (dvs. den förälder som barnet inte är folkbokfört hos).