prop · GJ03200 · 1996-01-01 00:00:00 — LO menar att förslaget är viktigt eftersom kommunerna måste ges "rimliga och någorlunda långsiktiga förutsättningar att planera och genomföra sin verksamhet." Övriga instanser, t.ex. , , Kammarrätterna i och län, Länsstyrelserna i och samt flertalet fristående skolor, avstyrker förslaget med motiveringen att reglerna är oklara eller att kommunen anses få för stort inflytande. i och menar att kommunen har dubbla roller, dels som finansiär och dels som utövare av samma verksamhet, vilket föranleder en intressekonflikt där kommunen efter eget tycke kan avgöra om en skola skall få etableras eller inte. Även anser det vara olyckligt att "kommunernas välvilja kan vara avgörande" för godkännandet av Sverigefinska skolor. Kammarrätterna i och påpekar att det bör pre-ciseras vad som menas med "berörda kommuner" för att undvika juridiska konflikter. Kristna Råd instämmer och framhåller att bör ha tydliga direktiv för hur berörda kommuners yttranden skall viktas. menar att den lagfästa remisskyldigheten endast skall avse lägeskommunen. Lägeskommunen skall inhämta synpunkter från övriga kommuner om det finns behov av detta och inarbeta dessa i sitt yttrande. 8.1 Likvärdiga ekonomiska villkor I betänkandet föreslås att de fristående skolorna bör ges möjlighet att på lika villkor erbjuda utbildning som är likvärdig med den som ger. Likvärdiga ekonomiska villkor för kommunala och fristående skolor är en förutsättning för att alla elever och föräldrar skall ha en reell val-frihet och inte bara ekonomiskt starka grupper. En fristående skola som godkänts och förklarats bidragsberättigad skall tilldelas bidrag utifrån omfattningen av skolans åtaganden och elevernas behov. Bidraget skall enligt betänkandet beräknas på samma grunder och enligt samma principer som gäller för kommunens egna skolor. Majoriteten av instanserna stöder grundprincipen att de fristående skolorna skall erhålla bidrag som är likvärdiga med de som kommunala skolor får. TCO och anser att det föreslagna behovsrelaterade bidragssystemet tar större hänsyn till de faktiska förhållandena än det nuvarande och att förslaget kan leda till ett stärkt samarbete mellan kommunala och fristående skolor. och kommuner anser det vara positivt att inte låsa fast kommunens bidrag i schablonbelopp och menar att det föreslagna systemet tar hänsyn till lokala kostnadsvariationer. och stöder tanken på ett behovsbaserat bidragssystem och framhåller att likvärdighet inte innebär att alla elever skall ha lika mycket utan efter behov. förordar att bidraget till fristående skolor skall fastställas utifrån verksamhetens beräknade resursbehov, vilket bör framgå i lagtexten. Kostnadsaspekten som kriterium är viktigt då kommunen måste få utrymme att inför fastställandet av bidraget beakta skolans samlade kostnader. i menar att de föreslagna bidragsgrunderna är osäkra och oklara, vilket undergräver den förutsägbarhet och kontinuitet som kommittén eftersträvade. SAF varnar för att kommunalt godtycke kommer att avgöra finansieringen. och Kristna Råd anser att det bör tydliggöras vilka beräkningsgrunder som gäller för kommunens bidragsgivning till sina egna skolor. Utan ett sådant klarläggande är det svårt att veta hur fristående skolors bidragsbehov kommer att bedömas. Trots att majoriteten är för likvärdiga ekonomiska förutsättningar före- språkar ett flertal instanser någon form av minimireglering, ett schablo-niserat bidragssystem. Det skulle enligt många fungera som en garanti i situationer då kommun och skola inte kommer överens. , och efterlyser ett förutsägbart bidragssystem om en fristående skola skall kunna klara sin ekonomi och planering och "minimibidrag bör följaktligen garanteras av staten." Många fristående skolor instämmer i kritiken. , Estniska skolan, Sverigefinska skolan i och samt anser att det krävs "starka garantier" för att resurstilldelningen till en fristående skola skall ske på samma grunder och enligt samma principer som gäller för kommunens egna skolor. Detta uppfylls bäst genom en bestämd miniminivå på 75 eller . menar att lägeskommunen vid beräkning av bidraget skall ge en långsiktig försäkran om bidragets storlek för att möjliggöra kontinuitet och långsiktig planering. Även flera kommuner, bl.a. , Höörs, Falu och kommuner, ansluter sig till att de fristående skolorna skall garanteras ett lägsta bidrag anför att minimibeloppet skall kompletteras med tydliga regler för tilläggsbidrag som skall utgå för olika typer av insatser som inte är lagreglerade krav på fristående skolor. Flera instanser, bl.a. , , Kammarrätten i och anser att det bör finnas möjlighet för skolorna att besvära sig över ersättningsnivån. 8.2 Lägeskommunens och hemkommunens roll Enligt betänkandet skall en fristående skola som godkänts och förklarats berättigad till bidrag tilldelas bidrag av den kommun där skolan är belägen. Detta skall ske inom ramen för den treåriga elevprognosen. Kommunen skall ha rätt till ersättning för sina kostnader från elevens hemkommun om denna är annan än lägeskommunen. På denna punkt är oenigheten stor och många kommuner ställer sig nega-tiva till ansvarsfördelningen mellan läges- och hemkommunen. anser att det är oacceptabelt att "lägeskommunen förut-sätts fungera som bank för friskolans fordringar visavi andra kommuner". Att dessutom lägeskommunens beräkning skulle bli normerande för andra kommuner är ett "intrång i varje kommuns självbestämmande". I stället bör varje berörd kommun direkt lämna bidrag till den fristående grund-skolan. För att berörda kommuner skall kunna påverka ersättningsnivån bör lägeskommunen åläggas att samråda med berörda parter inför bidragets fastställande. Vissa kommuner, bl.a. , och Upp-sala kommuner, ifrågasätter också om lägeskommunens föreslagna be-fogenhet står i samklang med den kommunala självbestämmanderätten. , och Höörs kommuner förordar att bidraget skall fastställas i förhandling mellan berörda kommuner för att minska läges-kommunens belastning samt för att hemkommunen skall ha rätt att påverka arten av stödinsats och åtföljande kostnader för elever med behov av särskilt stöd. och Flens kommuner anser också att varje kommun skall ersätta skolan direkt men ställer sig i övrigt positiva till förslaget att lägeskommunen skall bestämma bidragsnivå. m.fl. påpekar att det med det nya bidragssystemet med ersättningsskyldighet från hemkommunen finns en risk att en effektiv kommun med relativt låg genomsnittskostnad tvingas betala mer för elever som väljer en fristående skola i annan kommun, än kostnaden för de elever som går i kommunens egna skolor. Till detta ansluter sig Söder-tälje kommun som framhåller att hemkommunens kostnader bör vara grund för ersättningen till elev som väljer en fristående skola i annan kommun. Kammarrätten i framhåller att det bör övervägas om hem-kommunen skall få en möjlihet att påverka och besvära sig över ersätt-ningsnivån. Kommittén föreslår att skolan med sin ansökan om godkännande redo-visar en elevprognos . Kommunen i vilken skolan är belägen skall ge skolan bidrag inom ramen för den treåriga prognosen. En ökning av elevantalet skall ske i samförstånd mellan skola och kommun. Detta är nödvändigt för att kommunen skall kunna planera sitt utbildningsutbud. I allmänhet ställer sig kommunerna i högre utsträckning än övriga instanser positiva till förslaget om elevprognos. bedömer att en majoritet av kommunerna ser en elevprognos som positiv utifrån ett planeringsperspektiv och bl.a. , och Lunds kommuner tillstyrker förslaget. Falu kommun anser att det vore en fördel om den fristående skolan åläggs att göra fortlöpande treårs-prognoser för elevantalet. m.fl. anser att det finns risk för att kommunen med-vetet kommer att hindra fristående skolor från att utöka sin verksamhet och i stället borde bidraget baseras på ett realistiskt beräknat elevantal för . Statskontoret påpekar att det finns uppenbara risker att prognoserna slår fel. En för låg prognos skulle hindra skolans möjligheter att ta emot elever, medan en för hög prognos kan leda till att läges-kommunen hävdar att etableringen skulle få negativa konsekvenser för kommunens skolorganisation och därmed utgöra skäl till att neka bidrag. LR menar att elevers val av skola beror på skolans resultat och därigenom är det svårt att ge en realistisk prognos för de första årens elevantal. och kommun instämmer i kritiken och Läns-styrelsen i anser att kravet på elevprognos hindrar skolan från att planera verksamheten långsiktigt som kommunen får en oacceptabel konkurrensfördel. Även de fristående skolorna och förbunden knutna till dessa tar i all-mänhet avstånd från förslaget. Bl.a. Estniska skolan, Sverigefinska skolan i och framhåller att regeln kommer att försvåra etablerandet av fristående skolor. menar att treårsregeln ger intrycket av etableringskontroll. 8.4 Påtagliga negativa effekter anser att skäl för att en skola skall kunna förklaras inte ha rätt till bidrag är att etableringen av en ny bidragsberättigad skola skulle medföra bestående kostnadsökningar som får betydande negativa konsekvenser för andra elever i berörda kommuner eller för kommunens grundskoleverksamhet som helhet. Kommittén anser att det bör ankomma på den berörda kommunen att påvisa sådana eventuella konsekvenser. I allmänhet är kommunerna positiva till förslaget, medan de fristående skolorna är kritiska. Bl.a. Falu och kommuner anser det vara mycket viktigt att kunna neka en skola bidrag med tanke på att skolverksamhet kan bli tvungen att läggas ned till följd av etableringen av en fristående skola. och anser att det inte klargjorts vad som åsyftas med "negativa konsekvenser" vilket kan få olyckliga effekter då kommunen som konkurrent själv ska få tolka denna innebörd och på oklara grunder inte medge ersättning. Statskontoret, och Kristna Råd anser också att bestämmelsen om negativa effekter måste preciseras för att förhindra att den används god-tyckligt. LR motsätter sig förslaget med motiveringen att en kommun, om den vill, alltid kan hitta argument att hindra en fristående skola och SAF anser att förslaget är principiellt oacceptabelt. Flera fristående skolor avstyrker förslaget. uttrycker att "kommunerna... fått en lagtext vilken kommer att kunna användas som ett medel att stoppa nyetableringar av friskolor." I betänkandet föreslås att en fristående skola som får offentligt bidrag inte skall ha rätt att ta ut någon elevavgift utöver vad som accepteras i den kommunala skolan. I verksamheten skall endast få förekomma enstaka avgifter som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Om en skola som får kommunalt bidrag tar ut elevavgifter som inte anses skäliga, skall rätten till bidrag förklaras förverkad. Huvudparten av instanserna instämmer i förslaget under förutsättningen att de fristående skolorna får likvärdiga ekonomiska villkor. Förslaget att avgifter inte skall tillåtas följer naturligt av det föreslagna bidrags-systemet. "Valfriheten kan då bli en realitet även för dem som inte har möjlighet att betala en extra avgift för sina barns skolgång", framför . stöder i princip utredningen men anser att det måste klargöras hur den fristående skolans särskilda profil skall finansieras. anser att avgifter skall vara tillåtna för att lämna skolan utrymme att skapa eget kapital och därmed soliditet. förordar att fristående skolor som tar ut elevavgifter bör ha rätt till en övergångsperiod för att kunna anpassa sig till förslaget. Enligt betänkandet skall ha tillsyn över att utbildningen vid de fristående skolorna motsvarar statens krav. Denna tillsyn skall fokusera hur skolan svarar mot skollagens och läroplanens krav samt utbildningens resultat. Kommittén föreslår att tillsynen bör ske fr.o.m. skolans första verksamhetsår. Tillsynen skall utformas så att större hänsyn tas till utbildningens resultat, dvs. huruvida man uppnår målen, och mindre till formerna för utbildningen. Majoriteten, bl.a. , , , TCO samt kommuner och fristående skolor i allmänhet, ställer sig positiva till förslaget och instämmer i att skall vara den instans som utövar tillsynen. Även förslaget om tillsyn fr.o.m. skolans första verksam-hetsår får stöd. menar att odelade tillsynsansvar innebär en klar ansvarsfördelning mellan verket och kom-munerna och tydliga spelregler för kommunerna och skolorna. LO understryker vikten av tillsyn och uppföljning för att garantera att den fristående skolan inte har segregerande effekter genom t.ex. speciella intagningsregler eller elevavgifter. kommun framför att denna tillsyn är särskilt viktig i invandrartäta områden för att säkerställa god undervisning i det svenska språket. understryker att det är den fristående skolan själv som har resultatansvaret och därigenom ansvarar för att fullgöra sin egen uppfölj-ning och utvärdering. Vidare anses att tillsynens omfattning och periodi-citet bör bestämmas av verket. anser att kommunen skall ansvara för tillsynen. Kommittén anser att det är av nationellt intresse att få belyst i vilken utsträckning de fristående skolorna lever upp till läroplansmålen. Därför skall det även i de fristående skolorna förekomma riksomfattande prov i svenska, engelska och matematik. Nästan samtliga remissinstanserna som yttrat sig i frågan tillstyrker att de fristående skolorna skall delta i alla riksomfattande prov. , , , Kristna Friskoleråd samt alla kommuner och fristående gymnasieskolor ställer sig bakom förslaget. Riksomfattande prov "ökar möjlighet att utvärdera fristående skolors resultat på samma grund som kommunala skolors", framför LR.Skara kommun anser att kravet på fristående skolor att delta i nationella prov och uppföljningar på lika villkor som den kommunala skolan "är en kvalitetssäkring för båda parter". För att kommunen skall kunna tilldela en godkänd och bidragsberättigad fristående skola bidrag på samma grunder och enligt samma principer som gäller för kommunens egna skolor, föreslås kommunen få rätt till insyn i den fristående skolans verksamhet. Detta är en förutsättning för att kommunen skall kunna göra en rättvis bedömning av bidragsbehovet. Genom kommunens rätt till insyn bör möjligheterna öka för ett samarbete som kan leda till ömsesidig utveckling. Nästan samtliga kommuner tillstyrker förslaget, medan många fristående skolor och förbund knutna till dessa avstyrker. välkomnar förslaget och anser att det bör övervägas om även övriga berörda kommuner skall få möjlighet till insyn i skolans verk-samhet. , och kommuner anser liksom utredningen att insyn är nödvändig om kommunen skall kunna bedöma bidragsbehovet. menar att ett kommunalt insynsansvar bör leda till en mer kontinuerlig tillsyn än den kan genomföra. Detta bör, som också påpekar, i sin tur kunna leda till förbättrade förutsättningar för samarbete mellan skola och kommun. LO menar att insyn och tillsyn är en förutsättning för att kunna "redovisa vad medborgarnas skattemedel används till." Av konkurrensskäl avstyrker flera instanser, bl.a. i , och kommun, förslaget om insyn. tillsyn anses vara tillräcklig. kommun anser att det enda fall som motiverar insyn är då eventuell ersättning skall utgå för icke obligatoriska verksamheter. LR menar att tillåta insyn vore för skolan ett "kommunalt förmyndarskap", som inte gynnar utvecklingen av alternativ till den kommunala skolan. i menar att kommunen med det föreslagna systemet får en oacceptabel konkurrensfördel gentemot fristående skolor och att detta förefaller strida mot konkurrensrätten. menar att risken finns att den pedagogiska särarten underordnas ekonomiska överväganden. Kam-marrätten i anser att det bör framkomma hur långt insynen sträcker sig med tanke på det konkurrensförhållande som föreligger mel-lan fristående skola och kommun. 11.2 uppföljning och utvärdering I betänkandet föreslås att en fristående skola som får offentligt stöd skall vara skyldig att delta i uppföljning och utvärdering i den omfattning som kommunen anser erforderlig. Det är främst kommunerna som ställer sig positiva till förslaget. Bl.a. Höörs, och kommuner anser att uppföljning är nöd-vändig för att utveckla samarbetet mellan de fristående och kommunala skolorna. De fristående skolorna är negativa till förslaget, vilket även andra instanser är. och i anser att förslaget inte uppfyller kravet på konkurrensneutralitet och rättsäkerhet för olika skolor. I stället föreslås att kommunen och fristående skola kom-mer överens om uppföljningens inriktning och omfattning. Flera instanser bl.a. , och i menar att skolans deltagande i kommunens uppföljning och utvärdering skall vara frivillig. instämmer i detta och avstyrker ock-så förslaget bl.a. med motiveringen att "ett lagfäst tvång" inte främjar samarbete mellan parterna. föreslår att en bestämmelse om tystnadsplikt, mot-svarande den som finns i lagen om entrepenadförhållanden inom skolan, införs för personal vid fristående skolor. Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan stöder utredningens förslag om sekretess. De flesta är överens om att uppgifter om elevers personliga förhållanden som framkommit på ett eller annat sätt skall skyddas av sekretess. Kammarrätten i anser att det ter sig följdriktigt att även fri- stående skolor skall omfattas av tystnadsplikt men påpekar att den före-slagna paragrafen inte helt överensstämmer med den s.k. skolsekretessen i sekretesslagen. Därför förordas att det bör undersökas i vad mån sekre- tessbehovet behöver tillgodoses i skollagen för att undvika skillnader mellan kommunala och fristående skolor. BO, Lunds och kommuner framför åsikten att fristående skolor skall, liksom det offentliga skolväsendet, vara skyldiga att anordna skolhälsovård enligt skollagens 14 kap. /Invandrarundervisningen i anser att skollagens reglering om hemspråksundervisning och läroplanens mål om aktiv tvåspråkighet skall gälla även fristående skolor. Således förespråkas att fristående skolor skall vara skyldiga att ordna hemspråks-undervisning. HAO-förbunden påpekar problematiken kring elever som byter skola under läsåret. Att som förlora ersättningen för elever som slutar res-pektive inte erhålla bidrag för elever som tillkommer under läsåret skapar otrygghet. Med hänvisning till finska språkets särställning och minoritetsstatus föreslår att det stiftas en lag angående Sverigefinska skolors verksamhet. och Falu kommun lyfter frågan om integrerade fritidshem och bidragen till dessa och anser att denna fråga bör belysas i samband med översynen av bestämmelserna för fristående skolor. framhåller att reglerna om bidrag till sär-skolorna inte analyserats i betänkandet. Detta är olyckligt med tanke på att särskolorna är betydligt mer resurskrävande än . Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Fristående gymnasieskolor (SOU 1995:113) Remissyttranden har inkommit från , , (), Statskontoret, (), , i skolan (), (), , Kammarrätten i , Kammarrätten i , i , i , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, Höörs kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , , i , , , (), i (LO), (), Akademikers (), (), och Skola (RHS), , Kristna Råd, Kristna Friskoleråd, , (), Apelrydsskolan i , , i , KCS Kristna Gymnasium i och ABB Industrigymnasium i . Dessutom har yttranden inkommit från , Vackstanäs- gymnasiet, , Fria Gymnasieskolan i , och (HAO-förbunden). 1.1 Långsiktighet och stabilitet Syftet med en regeländring är att skapa långsiktiga och stabila regler för fristående gymnasieskolor så att dessa får samma möjlighet som den offentliga gymnasieskolan att på lika villkor erbjuda likvärdig utbildning. Majoriteten av instanserna håller med om att det är viktigt med lång-siktiga och stabila regler. och ställer sig positiva till utredningens syfte att skapa stabila regler, vilket är en förut-sättning för att fristående skolor skall garanteras rättssäkerhet och kunna verka på lika villkor som kommunala skolor. anser att förslaget är ett steg mot långsiktiga lösningar som underlättar kommuners och skolors planering. Dock saknar förbundet en harmoni-sering av reglerna mellan fristående grund- och gymnasieskolor. i och betonar vikten av att skapa stabila regler för de fristående skolorna, men menar att utred-ningen inte lever upp till detta syfte utan snarare försvårar fristående skolors etablering och överlevnad. Utredningen anses ta sin utgångspunkt i kommunernas planeringssituation i stället för att fokusera elevernas val-frihet och skolväsendets mångfald och variation. 1.2 Komplement eller konkurrens? Fristående gymnasieskolor ökar mångfalden inom skolväsendet som tillsammans med det offentliga skolväsendet skall tillgodose elevernas behov och önskemål. De fristående skolorna skall fungera som komplement till den kommunala gymnasieskolan. När det gäller den fristående gymnasieskolans ställning gentemot kom-munen och det offentliga skolväsendet går åsikterna isär. i och anser att de fristående skolorna ofta ses som konkurrenter av kommunerna. Därför finns risk att kommuner med dålig ekonomi gynnar sina egna skolor framför de fristående skolorna. , och anser att skolor med olika huvudmän ger mångfald i utbildningen och skapar en nyttig konkurrenssituation som leder till allmän kvalitetshöjning. och framhåller att fristående skolor är en plats för nytänkande och pedagogiskt utvecklingsarbete, vilket kommer alla skolor och elever till del. i anser tvärtom att de fristående skolorna är ett hot och framför att kompletterande verksamhet skall inordnas i den offentliga skolan. Flera fristående gymnasieskolor påpekar att skolorna är ett komplement och en resurs. ABB Industrigymnasium anser att skolan ger inspiration till förnyelse av andra skolors arbetssätt och att samarbete mellan olika gymnasieskolor är positivt för alla parter. I betänkandet föreslås ett tillägg i skollagen att "skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar mot gymnasieskolans värdegrund och allmänna mål". Lika höga krav skall ställas på de fristående gymnasieskolorna som på den offentliga gymnasieskolan beträffande de allmänna mål och den värdegrund som uttrycks i läroplanen. Det skall vara möjligt att bedriva konfessionell skolverksamhet och svara mot läroplanens krav på allsidighet och saklighet. Flertalet remissinstanser stöder utredaren på denna punkt. LR anser att förslaget "svarar mot de höga krav samhället måste ställa på kvaliteten i utbildningen i de kommunala skolorna och kan ses som en naturlig konsekvensändring". Även TCO, och kommun tillstyrker och menar att det är viktigt att regelsystemet tydligt ger uttryck för att de fristående skolorna inte får verka segregerande. BO saknar "en uttrycklig regel som slår fast elevernas rätt till inflytande över sin utbildning även i de fristående gymnasieskolorna". Handikappombuds-mannen framhåller att de handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet är en del av skolans värdegrund och att dessa särskilt bör be-aktas vid beslut om godkännande. framhåller att tillsynsmyndigheten kan hamna i svåra tolknings- och gränsdragningsproblem när en skola kan anses ha frångått gymnasieskolans värdegrund i "väsentlig grad". m.fl. förordar att ordet väsentligen stryks och att det istället klart skall framgå i lagtexten att konfessionellt präglad undervisning kan bedrivas. avstyrker förslaget och anser att fristående gymnasieskolor själva skall få avgöra på vilka värdegrunder deras undervisning och "etiska fostran" skall bygga. Även Kristna Friskoleråd anser att fristående skolor själva skall ha rätt att välja vilka värden man ansluter sig till och kräver att begreppet värdegrund definieras. KCS Kristna Skola ifrågasätter förenligheten mellan utred-ningen och den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Utredaren anser att kravet på att eleverna skall få betyg över utbildningen enligt nu gällande principer skall finnas kvar. Betygen skall vara kurs- och målrelaterade för att kunna jämföras med dem som ges i offentlig gymnasieskola. Skolor som tillämpar andra bedömningsformer än betyg under elevens studietid, skall utfärda ett slutbetyg enligt de principer som gäller för det offentliga skolväsendet.