prop · GJ03150D1 · 1996-01-01 00:00:00 — Anm.: Den streckade linjen anger finansiella sparandet sedan hänsyn tagits till de tillkommande budgetförstärkningar som föreslås i vårpropositionen. Källor: och . Diagram 1.6 Den offentliga sektorns brutto- och nettoskuld 1980-2001 Anm.: Den streckade kurvan anger bruttoskulden sedan hänsyn tagits till de tillkommande budgetförstärkningar som föreslås i vårpropositionen. Källor: och . Högtillväxtalternativet beskriver ett ekonomiskt förlopp där arbetslösheten reduceras till . Antaganden som är gemensamma med basalternativet är de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas omfattning, förändringen av medelarbetstiden, produktivitetstillväxten inom olika sektorer samt den internationella utvecklingen. I jämförelse med basalternativet bygger emellertid högtillväxtalternativet på en i grunden ljusare bild av den svenska ekonomins funktionssätt. Samtliga aktörer i ekonomin antas agera ansvarsfullt och därmed bidra till en utveckling som är betydligt bättre än i basalternativet. Det gynnsammare alternativet kännetecknas av en icke-inflationistisk lönebildning och av en framgångsrik arbetsmarknadspolitik, vilket tar sig uttryck i en väl fungerande arbetsmarknad och ett kraftigt stärkt förtroende för den svenska ekonomin. Den arbetskraftsreserv som finns i utgångsläget kan därigenom bättre tas i anspråk utan att det uppstår några överhettningstendenser som driver upp löner, priser och räntor. Detta kan också uttryckas som att jämviktsarbetslösheten antas vara betydligt lägre än i basalternativet. Den väl fungerande lönebildningen leder till ett lägre inflationstryck. antas därför föra en lättare penningpolitik än i basscenariet med lägre korträntor som följd. Den mindre inflationsbenägenheten, i kombination med ett allmänt stärkt förtroende för den svenska ekonomin, resulterar också i lägre obligationsräntor och en viss förstärkning av den svenska kronan. Räntemarginalen gentemot den tyska 5-åriga statsobligationen krymper till och ECU-index sjunker till 112 för att sedan ligga kvar på denna nivå under resten av perioden. Som en följd av att arbetsmarknaden fungerar bättre i högtillväxtalternativet antas utrymmet för ekonomisk återhämtning utan att det uppstår in- flationsdrivande löneökningar vara betydligt högre än i basalternativet. Under innevarande år antas tillväxten vara densamma som i basalternativet. Därefter är dock tillväxten högre . Detta förlopp möjliggör att den öppna arbetslösheten kan falla till . Tabell 1.8 Arbetsmarknad, tusental personer Sysselsättning 3 988 176 291 Reguljär sysselsättning3 931 195 309 Öppet arbetslösa 332 -80 -155 Konjunkturberoende åtgärder 189 21 21 Utbud 4 320 96 135 Underliggande utbud4 451 94 133 Genom den gynnsammare ekonomiska utvecklingen tenderar de offentliga finanserna att förbättras snabbare än i basalternativet, vid ett antagande om samma regelverk i de båda kalkylerna. Beräkningarna baseras dock på antagandet att underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skall vara detsamma, som andel av BNP, som i basalternativet. Detta skapar utrymme för högre offentlig konsumtion och en sänkning av hushållens inkomstskatter, vilket ger en positiv effekt på disponibelinkomsten och den privata konsumtionen. Hushållens framtidstro antas förstärkas så att sparkvoten kan falla mer än i basalternativet. Den privata konsumtionen blir därigenom en motor i tillväxtprocessen och beräknas öka med i genomsnitt . Företagens framtidstro tar sig uttryck i högre investeringar och fler nyanställningar. Lägre realräntor och ökad köpkraft stimulerar även bostadsbyggandet. Exportföretagen antas agera mer aggressivt i prissättningen och kan därför hålla en högre exportvolym. Den svenska industrin väntas också i högre grad börja producera egna insatsvaror, vilket leder till att importandelen i exporten sjunker något. Utrikeshandeln ger således ett högre bidrag till tillväxten än i basalternativet. Skillnaderna mellan dessa två kalkyler visar tydligt på vinsterna av en väl fungerande ekonomi. I högtillväxtalternativet är, jämfört med basalternativet, BNP-nivån högre, 115 000 fler personer har sysselsättning, den privata konsumtionen är högre och den offentliga konsumtionen ligger högre. Tabell 1.9 Högtillväxtalternativet, försörjningsbalans och nyckeltal, , priser, procentuell förändring 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Privat konsumtion 0,3 0,8 2,0 2,5 2,7 2,5 Offentlig konsumtion -2,3 0,9 -0,7 -0,5 -0,1 0,3 Bruttoinvesteringar 10,6 10,0 4,6 9,1 7,7 5,8 Lagerförändringar (bidrag)0,5 -1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 Export 11,4 4,5 6,1 5,8 5,7 5,5 Import 8,7 5,0 5,0 5,6 5,6 5,8 BNP marknadspris 3,0 1,4 2,5 3,2 3,2 2,7 Nyckeltal: KPI dec.-dec. 2,6 1,9 2,0 2,0 2,0 2,0 Kostnadstimlön 3,4 5,1 4,0 3,5 3,5 3,5 Öppen arbetslöshet1 7,7 7,2 6,1 5,3 4,6 4,0 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4,4 5,2 5,2 4,6 3,9 3,8 Sysselsättning 1,6 0,4 1,4 2,0 1,8 1,4 1 Som andel av arbetskraften. Källor: , och . Diagrambilaga till kapitel 1 Diagram D.1 BNP-utveckling enligt bas- respektive högtillväxtalternativ Diagram D.2 Arbetslöshet enligt bas- respektive högtillväxtalternativ Diagram D.3 Sysselsättning och arbetskraft enligt bas- respektive högtillväxtalternativ Källor: , och . Den ekonomiska tillväxten i OECD-området mattades betydligt . Detta gäller särskilt EU-länderna men också i har till- växten dämpats. Den japanska ekonomin tycks däremot vara på väg ut ur en flerårig stagnation. Avmattningen bedöms vara temporär och den ekonomiska aktiviteten i EU och väntas tillta igen senare . BNP-tillväxten i OECD-området uppskattas till för att öka till . Diagram 2.1 Real BNP-tillväxt i EU, och Källor: , och . Den avmattning som skett inom EU berodde på flera faktorer. Den kraftiga ökningen av de långa räntorna slog igenom med fördröjning och den oro som skapades av valutaturbulensen hade negativa effekter. Vidare har den ekonomiska politiken varit stram i EU som helhet. Underskotten i de offentliga finanserna har reducerats som de monetära förhållandena varit förhållandevis strama. Den effektiva växelkursen för EU mot resten av världen apprecierade 1994-1995 med negativa konsekvenser för konkurrenskraften som följd. Den kraftiga lageruppbyggnaden som starkt bidrog till tillväxten 1994 avtog . Dessa faktorer samt den höga arbetslösheten medförde att konsumenters och företagares förtroende för den ekonomiska utvecklingen dämpades markant under slutet av året. Detta hämmar utvecklingen av privat konsumtion och investeringar . Tabell 2.1 Nyckeltal för EU (15) som helhet 1990 1991 1992 1993 1994 1995 BNP-tillväxt, % förändring3,0 1,6 0,9 -0,6 2,9 2,6 Privat konsumtion, % förändring3,02,21,8-0,3 1,5 1,9 Inflationstakt 5,0 5,0 4,1 3,3 3,0 3,1 Underskott i offentliga finanser, % av BNP -3,5 -4,3 -5,2 -6,3 -5,5 -4,7 Skuldkvot i offentlig sektor, % av BNP 55,2 56,0 60,3 66,2 68,1 71,0 Korta räntor, årssnitt 11,7 11,0 11,2 8,6 6,6 7,0 Långa räntor, årssnitt 11,1 10,3 9,9 8,0 8,2 8,6 Real effektiv växelkurs, (1987=100)1 109 106 110 94 94 98 Bytesbalans, % av BNP -0,7 -1,3 -1,2 0,0 0,1 0,3 1 Nominell växelkurs diskonterad med enhetsarbetskostnad i tillverkningsindustin. Källor: och . Det svaga konjunkturläget består sannolikt en bit in i 1996. Efterhand är emellertid en förstärkning av den ekonomiska aktiviteten i EU att vänta. De grundläggande tillväxtförutsättningarna i den internationella ekonomin är bättre än vid inledningen av 90-talet, då den senaste lågkonjunkturen inleddes. Hushållens och företagens finansiella ställning är förhållandevis god och de står därför relativt starka inför en avmattning i konjunkturen. Såväl korta som långa räntor har fallit och situationen på valutamarknaden ser stabilare ut än . Det lägre ränteläget i EU bedöms gradvis få genomslag. De långa räntorna börjar närma sig de nivåer som rådde innan de började stiga . De korta räntorna har kommit ned betydligt. Mot bakgrund av den låga inflationen, betydande ledig produktionskapacitet och konjunkturavmattningen kan dessutom ytterligare penningpolitiska lättnader inte uteslutas. Lönsamheten i industrin är dessutom hög, sett ur ett historiskt perspektiv, vilket understödjer investeringarna. Export och investeringar främjas också av att tillväxten utanför OECD-området väntas bli god vilket håller uppe efterfrågan på importvaror från EU. Detta gäller speciellt ekonomierna i , vilka växer med . I och ligger tillväxten . Sammantaget väntas värlshandeln öka med 7- 1996 och 1997. Det är främst utvecklingen i och som drar ner den genomsnittliga BNP-tillväxten i 1996. Efter hand väntas den inhemska efterfrågan tillta och bidra till att öka BNP-tillväxten i till 2,. Arbetslösheten i EU bedöms minska marginellt och uppgå till . Inflationen stabiliseras runt 2,. Finanspolitiken väntas bli fortsatt stram mot bakgrund av att många EU-länder behöver förstärka de offentliga finanserna. Avmattningen gör det dock svårare för en rad länder att klara konvergenskriterierna för de offentliga finanserna . Den tyska ekonomin dämpades betydligt 1995, främst under slutet av året. BNP minskade med 0,från tredje till fjärde kvartalet och tillväxten för helåret stannade vid 1,. Inflationstrycket har dämpats och inflationen ligger nu . Det är främst privat konsumtion och export som utvecklats svagt. Hushållen är försiktiga, delvis beroende på den höga arbetslösheten som stigit under inledningen av 1996. uppgick arbetslösheten till 11,av arbetskraften. Finanspolitiken är restriktiv. har gradvis sänkt styrräntan. Den ekonomiska aktiviteten väntas förstärkas igen , när inhemsk efterfrågan tilltar. BNP-tillväxten bedöms dock endast bli för att sedan stiga till . I skedde en avsevärd avmattning . Den privata konsumtionen stagnerade och BNP-tillväxten stannade vid . Den svaga utvecklingen var delvis, men inte enbart, en effekt av oroligheterna på arbetsmarknaden . Exportutvecklingen var också svag bl.a. som en följd av den effektiva apprecieringen av francen, men också pga den svaga tillväxten på omkringliggande exportmarknader. Sedan valutakrisen har penningpolitiken lättats. Trots försök att stimulera den franska ekonomin bedöms tillväxten stanna vid . En successiv förstärkning är att vänta och 1997 bedöms tillväxten bli . Inflationen beräknas ligga runt både 1996 och 1997. I andra EU-länder har den inhemska eferfrågan hållits uppe relativt väl. Aktiviteten har dock mattats av i takt med att efterfrågan på export till land och har sjunkit. I vek konjunkturen av 1995. BNP- tillväxten för helåret blev 2,. Tillväxten hämmades av lageravveckling samt en svagare utveckling än väntat vad gäller export och privat konsumtion. Industrin gynnas dock av att det brittiska pundets effektiva växelkurs har deprecierat realt i motsats till t.ex D-marken. Privat konsumtion väntas påverkas positivt av genomförda korträntesänkningar och BNP-tillväxten bedöms bli för att sedan öka till 2,. I har deprecie- ringen av liran resulterat i en mycket god exportutveckling , men exporten väntas påverkas negativt av avmattningen på närliggande marknader. Indikatorerna pekar på en fortsatt svag konsumtionsutveckling. De nordiska länderna har haft en avsevärt starkare tillväxt än övriga . Liksom i i övrigt mattades tillväxten av under loppet av 1995. I dämpades tillväxten betydligt för de två viktigaste drivkrafterna bakom de senaste årens kraftiga tillväxt: export och privat konsumtion. förutses en fortsatt dämpad utveckling av exporten och den inhemska efterfrågan mot bakgrund av en väntad svag ekonomisk utveckling i kontinentala och en fortsatt stram inriktning av finanspolitiken i . föreligger goda förutsättningar för en förstärkning av tillväxten. En väntad uppgång i marknadstillväxten för exporten och en nedgång i sparkvoten bidrar till detta. Härmed kan arbetslösheten reduceras något. Inflationstakten beräknas ligga kring 2½ % . I uppgick BNP-tillväxten 1995 till 4,. Tillväxten blev härmed nästan lika stark som 1994 trots en viss försvagning . förutses en nedgång i tillväxten till en årstakt till följd av en dämpad exporttillväxt, en lägre lönetillväxt samt effekterna av saneringsprogrammet för de offentliga finanserna. En fortsatt, om än begränsad, nedgång i den höga arbetslösheten är sannolik. Den mycket låga inflationstakten beräknas stiga något, till knappt 2½ % . I har den ekonomiska aktiviteten ökat kraftigt . beräknas BNP-tillväxten ha uppgått till 3,, varav 3,i . Sysselsättningen har ökat, de offentliga finanserna har förstärkts som inflationen har legat på en förhållandevis låg nivå. 1996 förutses tillväxttakten i BNP bli av ungefär samma storleksordning som 1995. En dämpning av tillväxttakten till ca 2 1/är att vänta 1997 mot bakgrund av en lägre ökningstakt i oljeproduktionen samt en dämpning av tillväxten i den privata konsumtionen. Arbetslösheten beräknas minska från 1995 till 1997. Inflationstakten väntas ligga kvar kring 2 - 2½% . Tabell 2.2 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Årlig procentuell förändring 1994 1995 1996 1997 BNP: 3,5 2,1 2,2 2,5 0,5 0,9 2,2 2,7 2,9 1,9 1,1 2,3 2,9 2,5 1,2 2,6 4,1 2,6 2,0 2,6 3,8 3,4 2,2 2,4 (14) 2,8 2,1 2,0 2,5 EU 2,9 2,6 1,7 2,5 Konsumentpriser: (14) 2,3 2,3 2,4 2,4 EU 3,0 3,1 2,7 2,6 1,8 2,3 1,9 2,6 Arbetslöshet i % av arbetskraften: (14) 8,0 7,8 7,9 7,9 EU 11,5 11,1 11,0 10,9 10,7 9,7 9,1 8,7 Källor: , och . I dämpades BNP-tillväxten betydligt . Den inhemska efterfrågan försvagades, då både privat konsumtion och investeringar utvecklades dåligt. En tillfällig faktor som också bidrog var att den offentliga konsumtionen minskade kraftigt till följd av stängningen av vissa myndigheter. Orsaken till detta var avsaknaden av en uppgörelse beträffande den federala budgeten för . Därutöver avtog takten i lageruppbyggnaden. BNP- tillväxten för uppgick till . Förutsättningarna för en förstärkning av tillväxttakten är förhållandevis gynnsamma. Exporten väntas utvecklas väl tack vare en relativt hög tillväxt i vissa ekonomier i och Latinamerika.Till följd av försvagningen av BNP-utvecklingen , beräknas emellertid tillväxten 1996 att stanna vid för att sedan stiga till . Konsumentpriserna väntas ligga såväl 1996 som 1997. Den japanska ekonomin utvecklades mycket svagt , men mycket pekar på att en återhämtning nu är på väg. Under första halvan av 1995 inverkade jordbävningen i , appreciering av yenen samt sjunkande aktie- och fastighetspriser negativt på hushållens och företagens framtidstro. Den privata konsumtionen utvecklades svagt. genomfördes åtgärder i syfte att få till stånd en depreciering av yenen gentemot dollarn och att stimulera den inhemska efterfrågan. Åtgärderna tycks ha fått avsedd effekt, då hushållens och företagens framtidstro har förbättrats. Den finansiella sektorns ansträngda situation består emellertid. Den förbättrade framtidstron, deprecieringen av yenen, den relativt goda exportefterfrågan samt ytterligare, ännu inte materialiserade, effekter av stimulansåtgärderna talar för att tillväxten blir . bedöms tillväxten bli . Risk för sämre utveckling Det går dock inte att bortse från risken att utvecklingen blir mer negativ än förväntat, speciellt i EU. De största bidragen till en ökad tillväxt väntas komma från inhemsk efterfrågan och denna hämmas av företagens och konsumenternas bristande förtroende för den ekonomiska utvecklingen. erfarenheter tyder på att när väl förtroendet börjar vika kan det ta tid innan det vänder uppåt igen. Speciellt viktigt ur detta perspektiv blir hur arbetslösheten utvecklas då denna starkt påverkar stämningsläget bland hushåll. Den osäkerhet som finns om den framtida ekonomiska politiken i EU och indirekt medlemsländernas möjligheter att klara konvergenskraven för den tredje etappen av den monetära unionen (EMU) kan leda till förnyad turbulens på valuta- och räntemarknader med negativa effekter. Även om de nominella räntorna har sjunkit, är realräntorna fortsatt relativt höga då inflation och inflationsförväntningar också minskat. Detta gäller framförallt de långa räntorna, vilka dessutom återigen stigit något . I de medelfristiga kalkylerna antas tillväxten i OECD-området bli 2,mellan 1998 och . Detta motsvarar den potentiella tillväxten, dvs. summan av ökningen av produktiviteten och ökningen av arbetskraften. Detta utgör den tillväxt som kan upprätthållas utan att löner och priser accelererar. Den genomsnittliga BNP-tillväxten i OECD-området har legat nära 2,. Eftersom industriländerna befinner sig i olika konjunkturfaser bedöms de aggregerade tillväxttalen för världsekonomin variera i relativt liten utsträckning för OECD- området i sin helhet. Något explicit konjunkturmönster har inte antagits. Inflationstakten bedöms stabiliseras på nivåer runt 2,fram till prog- nosperiodens slut. Denna bedömning reflekterar att det har skett en omställning i industriländerna till en situation med lägre inflation än . Betydelsen av låg inflation betonas av alla centralbanker och regeringar. Diagram 2.2 BNP-tillväxt och inflation i , 1970-2001 Årlig procentuell förändring Källor: och . export av varor fortsatte att öka starkt , även om expansionen avtog . Drivkraften i exportutvecklingen var en relativt stark internationell konjunktur samt kvardröjande effekter av den konkurrenskraftsförbättring som skett . väntas en temporär avmattning av den internationella tillväxten som apprecieringen av den svenska kronan beräknas innebära att svensk exportindustri tappar marknadsandelar. förutses exporten öka i takt med den stigande internationella efterfrågan. Sammantaget beräknas varuexporten växa med 1996 och med 1997. Även varuimporten ökade starkt . Bakom uppgången låg en snabb förbättring av industrikonjunkturen. avtar importökningen i samband med att tillväxten i ekonomin dämpas. P.g.a. sammansättningseffekter förutses importuppgången vara relativt oförändrad trots att aktiviteten i ekonomin stiger igen. Den totala varuimporten ökar med såväl 1996 som 1997. Tillväxten inom OECD14-området avtog och väntas bli fortsatt svag . Försvagningen beror framför allt på en avmattning i . Förutsättningarna för att svackan blir temporär anses goda och att 1997 blir med betydligt högre tillväxt. I och väntas tillväxten vara relativt stark. Utanför OECD-området växer efterfrågan i betydligt snabbare takt, , och ger ett starkt positivt bidrag till den totala marknadstillväxten. Sammantaget uppgår marknadstillväxten till 1996 och 1997. gynnades exportföretagen av kvardröjande effekter av konkurrenskraftsförbättringen i samband med deprecieringen av kronan . Marknadsandelsvinsten uppgick till , trots att de sammanvägda svenska exportpriserna steg snabbare än de internationella konkurrentpriserna. antas kronan appreciera med respektive , mätt som årsgenomsnitt. Apprecieringen förutses leda till en kraftig press nedåt på företagens prissättning. har vinstmarginalerna avsevärt förbättrats och lönsamheten är god. Mot bakgrund av detta verkar det rimligt att företagen värnar om sitt internationella konkurrensläge genom att hålla priserna nere och sänka vinstmarginalerna. Dessutom byggs produktionskapaciteten ut ytterligare vilket också torde medföra att företagen pressar priserna för att inte tappa marknadsandelar i alltför stor utsträckning. Trots kraftigt sänkta svenska exportpriser höjs dock relativpriset med och med ca 1/. Svensk exportindustri antas tappa marknadsandelar med . Diagram 3.1 Export, marknadstillväxt och marknadsandelar för bearbetade varor i (14), 1987-1997 Källor: , och . Skogsindustrin svarar för en större andel av exporten i än i flertalet andra länder. Detta medför att exportutvecklingen för industrin totalt påverkas av efterfrågan på skogsprodukter . Denna efterfrågan har avtagit och beräknas vara svag även p.g.a. alltför stora lager. beräknas lageravvecklingen vara avslutad och efterfrågan stiga på nytt. Den totala exporten påverkas därmed negativt och positivt 1997 av lageromslaget inom skogssektorn. I ett medelfristigt perspektiv, fram , ökar exporten med mellan och , vilket är något lägre än världsmarknadstillväxten. Svenska exportörer bedöms tappa marknadsandelar trendmässigt med mellan 1/till i takt med att marknaden växer och konkurrensen ökar. väntas exporten till utvecklas lite svagare än exporten till övriga världen. Importen av varor ökade starkt . Bakom uppgången låg framför allt en snabb förbättring av industrikonjunkturen med höga tillväxttal för såväl export som maskininvesteringar. bedöms importens ökningstakt avta markant i samband med att tillväxten i den svenska ekonomin dämpas. Varuexportens och maskininvesteringarnas ökningstakt halveras i princip och lagerstockarna ligger på oförändrad nivå efter en betydande ökning . Efterfrågan på import av bearbetade varor växer därmed betydligt långsammare än , vilket gör att importen av bearbetade varor bedöms öka med , att jämföra med 1995. stiger BNP något snabbare än . Sammansättningseffekter gör dock att importefterfrågan ökar i relativt oförändrad takt. Den totala varuimporten ökar med såväl som . fram antas importen öka med mellan och . Det innebär att den även fortsättningsvis antas stiga något snabbare än den inhemska efterfrågan, dvs importen vinner i viss mån marknadsandelar gentemot inhemsk produktion. Detta antas främst ske som ett resultat av en fortsatt ökad internationell specialisering. Tabell 3.1 Export och import av varor Kr 1995 1995 1996 1997 1995 1996 1997 Varuexport Bearbetade varor 484,8 12,8 5,4 6,8 7,5 -3,5 0,0 Fartyg 2,2 -70,6 96,4 3,1 11,9 -9,9-2,3 Petroleumprodukter 10,8 -7,7 -2,0 5,0 7,0 -6,0 -3,8 Övriga råvaror 66,0 7,3 -1,5 4,8 12,8 -13,6 2,9 Summa varuexport 563,8 10,6 4,8 6,6 8,1 -4,7 0,2 Varuimport Bearbetade varor 374,3 13,2 5,0 5,4 4,8 -3,5 0,5 Fartyg 1,1 -64,5 212,0 -13,1 6,0 -2,0-2,3 Råolja 15,0 -8,5 6,9 3,2 1,0 -7,2-3,8 Petroleumprodukter 11,8 -4,1 -1,9 -0,7 -0,6 -7,2 -2,3 Övriga råvaror 55,5 -2,1 3,7 1,8 8,9 -5,6 -0,6 Summa varuimport 457,8 9,2 5,2 4,6 5,0 -4,0 0,2 Anm.: Varuexporten är i tabellen redovisad enligt utrikeshandelsstatistiken. Denna har till följd av ändrade statistikrutiner i samband med EU-inträdet resulterat i en överskattning av den faktiska exporten 1994. I nationalräkenskaperna har man sökt kompensera för detta genom att lägga in en korrigering på -3,. Exportutvecklingen enligt nationalräkenskaperna respektive utrikeshandelsstatistiken skiljer sig dessutom åt av ytterligare ett skäl. korrigerades i nationalräkenskaperna för den del av exporten som bestod av återinförsel. Detta är inte längre möjligt, varför exportutvecklingen i nationalräkenskaperna överdrivs med storleken på återinförseln. Källor: , och . Nettoexporten har bidragit starkt till tillväxten. Särskilt betydande blev bidraget 1993 då exporten sköt fart, som den inhemska efterfrågan föll dramatiskt. sjönk bidraget från till då importen ökade kraftigt trots att konsumtionen fortfarande var svag. En viss normalisering av importen , i kombination med en fortsatt stark export, resulterade i att bidraget ökade till . bedöms tudelningen i ekonomin minska i takt med att den inhemska efterfrågan ökar som exporten utvecklas relativt svagt. Nettoexportens bidrag till BNP-ökningen blir därmed obetydlig för att öka till då exporten återigen blir något starkare. Bytesbalansen visade ett överskott på ca 1995 vilket var en förbättring med ca 30 miljarder jämfört med . Förbättringen beror på en betydligt starkare handelsbalans. Övriga poster försämrades däremot. Handelsbalansen förstärktes av att exporten ökade snabbare än importen avseende såväl volym som priser. Priseffekten1 på handelsbalansen uppgick till ca . väntas överskotten i såväl handelsbalans som bytesbalans bli något lägre då exporten utvecklas svagare än importen. är förhål- landet omvänt och överskotten stiger igen. Tabell 3.2 Bytesbalans Miljarder kronor 1994 1995 1996 1997 Varuexport 468,1 566,6 565,9 604,3 Varuimport 399,1 458,4 463,1 485,3 Korrigeringspost -1,9 0 0 0 Handelsbalans 67,1 108,2 102,7 119,0 Sjöfartsnetto 9,4 9,9 10,9 11,8 Övriga transporter 0,7 -0,5 -1,0 -1,4 Resevaluta -15,8 -14,1 -14,3 -14,8 Övriga tjänster 2,8 -1,8 -1,5 -1,0 Tjänstebalans -2,8 -6,5 -5,9 -5,3 Löner 1,2 0,5 0,3 0,2