prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — I propositionen angavs vidare att det är regeringens avsikt att förelägga ett sådant förslag. Frågan har vidare berörts i ett interpellationssvar (1995/96:199). I svaret utlovades en skyndsam utvärdering av produktionsskatterna med hänsyn till bl.a. övervältringseffekterna. Ett förslag om att slopa reglerna om vattenkraftsskatt och att ersätta dem med en fastighetsskatt kommer att utarbetas inom . En proposition i ämnet kommer att överlämnas till . För de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition redovisas i tabell 4.1 budgeteffekterna för den konsoliderade offentliga sektorn med en uppdelning på skattelättnader och olika finansieringsåtgärder. Redovisade effekter avser och anger de kassamässiga effekterna, där i förekommande fall uppbördsförskjutningar har beaktats. En kassamässig redovisning har valts då det är denna som relevant, såvitt gäller effekterna på den offentliga sektorns saldo. Tabell 4.1 Budgeteffekter för offentlig sektor av föreslagna och aviserade åtgärder på skatteområdet. Kassamässiga effekter för 1996-1999 i miljarder kronor. 1996 1997 1998 1999 Reducerad stämpelskatt fastigheter0,82,0 0,2 0,0 och tomträtter 12/6 1996-31/12 1997 Slopad försäljningsskatt bilar0,6 1,5 1,5 1,5 12/6 1996- Förändrad bilförmånsbeskattning 0,9 1,0 1,0 Lättnader i dubbelbeskattningen 3,5 3,5 Reducerade socialavgifter från 19972,1 2,3 2,3 Summa skattelättnader 1,4 6,5 8,5 8,3 Höjd bilskatt från 1/10 1996 0,3 1,6 1,6 1,6 Höjd tobaksskatt från 1/1 1997 1,3 1,2 1,2 Höjd skatt allemansfond 0,4 0,4 Utnyttjande av 2-miljarderram0,4 0,8 0,7 1,6 Begränsning av avsättningar till 3,0 3,0 periodiseringsfond Begränsad uppräkning skiktgräns 0,9 1,0 1,0 Summa finansiering 0,7 4,6 8,3 9,2 Saldoeffekter skatteåtgärder-0,7-1,9-0,20,9 Saldoeffekter inkl. finansiering0,10,10,00,9 genom utdelning från Den temporära lättnaden av stämpelskatten på fastigheter m.m. ger ett inkomstbortfall för helår räknat på . är effekten mer begränsad, där också förskjutningar i uppbörden av skatt spelar in. Den slopade försäljningsskatten på bilar ger ett inkomstbortfall för helår räknat på . Effekten begränsas av i-kraftträdandet och av uppbördsförskjutningar. Den förändrade beskattningen av bilförmån beräknas ge ett varaktigt inkomstbortfall på . begränsas bortfallet p.g.a. uppbördsförskjutningar. Lättnaden i ekonomisk dubbelbeskattning beräknas ge ett inkomstbortfall på . Bortfallet uppkommer först på grund av att skatt på utdelningar och reavinster uppbärs med viss tidsfördröjning. De reducerade socialavgifterna på en lönesumma och på inkomst av näringsverksamhet beräknas ge ett varaktigt inkomstbortfall på . Därav är hänförligt till reducerade egenavgifter för enskilda näringsidkare. Den höjda fordonskatten på bilar från ger en hel-årseffekt på . Den högre nivån i förhållande till försäljningsskatten förklaras av behovet att balansera ett underskott på grund av det senare ikraftträdandet för fordonskatten. Höjningen av tobaksskatten beräknas ge en varaktig inkomstförstärkning på . Det högre beloppet för i- kraftträdandeåret beror på att den indirekta effekten via förändrad KPI och de förändringar som inträder i inkomstskatteskala och offentliga utgifter först uppkommer . Det höjda skatteuttaget på utdelningar och reavinster på andelar i allemansfonder beräknas ge en inkomstförstärkning på . Inkomstförstärkningen uppkommer först p.g.a. förskjutning i uppbörden. Ett bidrag till finansieringen sker genom utnyttjande av den särskilda ram som avsattes i den ekonomisk-politiska propositionen . Den ursprungliga ramen uppgick till . Detta belopp har tidigare tagits i anspråk för ett antal åtgärder, varav flertalet på företagsbeskattningsområdet. Detta gäller bl.a. den införda kvittningsrätten för nystartad enskild näringsverksamhet och det temporärt gällande riskkapitalavdraget. Såvitt gäller riskkapitalavdraget aviseras i denna proposition en begränsning genom att avdrag, vid en oförändrad total avdragsram om , endast medges för emissioner . Effekten av detta har beaktats vid beräkningen av den återstående ramen. Begränsningen av maximal avsättning till periodiseringsfonder från av årsvinsten beräknas ge en inkomstförstärkning på och framåt. Tidsfördröjningen beror på att åtgärden ej påverkar debiteringen av preliminärskatt under . Den varaktiga effekten är lägre och har beräknats till . Den begränsade uppjusteringen av skiktgränsen för beräkning av statlig inkomstskatt vid uppräkningen ger en varaktig inkomstförstärkning på . Liksom för den förändrade bilförmånsbeskattningen är effekten mindre för . Den aviserade avfallsskatten beräknas inbringa . Inom har upprättats förslag till 1.lag om ändring i lagen (1996:537) om ändring i lagen (1978:69)om försäljningsskatt på motorfordon, 2.lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327), 3.lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343), 4.lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 5.lag om tillfällig nedsättning av stämpelskatt i vissa fall, 6.lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 7.lag om upphävande av lagen (1994:1851) om skattelättnader för sparande i allemansfond. Lagförslagen är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 5 Offensiv näringspolitik för tillväxt och sysselsättning 5.1 Politikens inriktning - samverkan för förnyelse och tillväxt Regeringen satsar för att ta ur sysselsättningskrisen. I de fyra programmen för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, utökat Östersjösamarbete, omställning till hållbar utveckling, omstrukturering i kommuner och landsting samt en kraftsamling för en ny regional näringspolitik avser regeringen att bidra till en företagstillväxt och halvering av arbetslösheten . Ett program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt behöver en bred expansion av näringslivet för att öka sysselsättningen. Det är viktigt att fler företag startas och att fler företag växer. De expanderande företagen återfinns inom en rad olika branscher och regioner. Gemensamt för flertalet är dock att de är kunskapsbaserade. Många återfinns inom tjänstesektorn, den industrinära sektorn eller i varuproducerande företag med stort tjänsteinnehåll. Till stor del måste de nya arbetstillfällena skapas med hjälp av nya affärsidéer, nya produkter, nya produktionsmetoder och mer kvalificerade arbeten. De mindre företagens problem och möjligheter samt samspelet mellan de små och de stora företagen måste ägnas särskild uppmärksamhet. De mindre företagen har en särskilt viktig roll för ekonomins dynamik. De svarar för en större del av nettoökningen av sysselsättningen samt en mindre del av nettominskningen . Bland de faktorer som öppnar nya möjligheter för små och medelstora företag är den växande betydelse för tjänstesektorn, inte minst företagstjänster. Genom sin högre flexibilitet kan de mindre företagen lättare slå in på nya spår och därigenom potentiellt anställa mer arbetskraft. har de generellt betydande nackdelar i bl.a. tillgång till kapital, kunskap, teknologi och information. I spridningen av kompetens, ny teknologi och information föreligger därför behov av förstärkta servicenätverk som är lätt åtkomliga för de mindre företagen. Vidare behöver samspelet mellan högskola, forskningsinstitut och näringsliv förbättras ytterligare. I synnerhet gäller detta de mindre företagen. För att få till stånd en mera dynamisk tillväxtmiljö är det väsentligt att också påverka attityder till tillväxt, företagande, entreprenörskap och innovationer. Det skall bli lättare att gå från idé till verklighet att starta och att driva företag. Regeringen föreslår en rad förändringar i skattesystemet som kommer att gynna utvecklingen av nya och mindre företag. En särskild delegation för förenkling för småföretagen inrättas med uppgift att fortlöpande ta fram konkreta åtgärder som kan förbättra företagsklimatet. Nya möjligheter urskiljs bäst i direkt anknytning till människor, företag och institutioner. Attraktiva lokala utvecklingsmiljöer skapar goda förutsättningar för tillväxt och konkurrenskraft. De statliga instrument som finns i samhället för att påverka den regionala och lokala ekonomiska utvecklingen är vanligen låsta i olika strukturer. Det brister ofta i samordning och målstyrning. Det är dags att bryta upp strukturer för att skapa utrymme för lokalt engagemang och effektivare använding av samhällets resurser. Det förutsätter samverkan och bejakande av mångfald och flexiblilitet. I regeringens program för en ny regional näringspolitik initieras en bred samverkan i länen. Alla regionala intressen bjuds in för att forma en regionalt anpassad politik för sysselsättning och tillväxt. Ett program för utökat Östersjösamarbete Av speciell betydelse för är den nya, stora marknad som växer fram i vårt närområde kring . Det ligger i intresse såväl säkerhetspolitiskt som ekonomiskt, att utvecklingen runt fortskrider och påskyndas. En ökad handel har en central betydelse både för den ekonomiska utvecklingen och för att föra folken närmare varandra. Regeringen avser därför att inrätta en fond med syfte att stärka samarbete och utveckling inom . Ytterligare medel tillförs för småföretagsutveckling m.m. Ett program för omställning till hållbar utveckling Miljön är en integrerad del av ekonomin. Ingen långsiktig hållbar tillväxt är möjlig om den inte baseras på kretsloppstanken. Med en ökad miljömedvetenhet bland konsumenterna har det som tidigare setts som en restriktion för näringslivet i större utsträckning blivit en konkurrensfördel. Omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling behöver dock påskyndas. Regeringen föreslår därför ett program för omställning till hållbar utveckling. Syftet är att driva på den tekniska utvecklingen samt skapa sysselsättning, främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Insatser för omstrukturering i kommuner och landsting Den ekonomiska situationen i den kommunala sektorn innebär att det finns ett stort behov av fortsatt omstrukturering. Regeringens ambition är att särskilda projektinsatser skall möjliggöra en lägre takt i uppsägningen av personal och en höjning av de anställdas kompetens. 5.2 Näringspolitik för småföretagsutveckling, förnyelseoch tillväxt 5.2.1 Ändrade villkor för företagandet Genomgripande strukturella förändringar har i grunden ändrat villkoren för företagsamheten. , liksom de flesta andra länder, har blivit alltmer integrerat i ett komplext internationellt ekonomiskt system. Avveckling av handelshinder, borttagande av restriktioner för internationella kapitalrörelser och etableringshinder samt utvecklingen av globala transport- och kommunikationssystem har gett företagen möjlighet att effektivt utnyttja fördelarna med en internationell arbetsfördelning. Därigenom har särskilt de stora industriföretagens utlandsverksamhet ökat i betydelse. Ökad internationalisering präglar också vissa tjänstenäringar, t.ex. transport- och kommunikationssektorn, bank- och försäkringsverksamhet samt mediabranschen. Den tekniska utvecklingen, och särskilt informationsteknikens genom- brott, har lett till en omfattande förnyelse av produkter och produktions- metoder. Vi befinner oss nu i ett skede av snabb utveckling mot ett kunskapssamhälle med nya former av företag, organisationsstrukturer och anställningsförhållanden. Den nya tekniken har skapat nya arbetstillfällen, men har också medfört omställningsproblem. Rutinarbetsuppgifter, men även vissa kvalificerade jobb, har rationaliserats bort. Efterfrågan på okvalificerad arbetskraft har sjunkit. Ny teori för ekonomisk tillväxt har fäst uppmärksamheten på kunskapskapitalets och innovationernas centrala betydelse för ekonomisk tillväxt. Förmågan till förnyelse och anpassning till snabbt förändrade förutsättningar i företag och institutioner är en nyckelfaktor för konkurrens, sysselsättning och välfärd. Detta innebär att individer och företag ständigt måste förkovra sin kompetens i ett livslångt lärande samt att stela och otidsenliga strukturer i samhället måste brytas upp. Precis som för andra industriländer ökar det svenska näringslivets expansionskraft med kunskapsinnehållet i produktionen. Under en lång följd av år har drivkrafterna för förnyelse i svensk ekonomi varit alltför svaga. En grundläggande förutsättning för att sysselsättningen skall öka är att det är lönsamt för svenska såväl som utländska företag att investera och utveckla sin verksamhet i . har de stora företagen tenderat att öka sin sysselsättning i utlandet snarare än i . Vidare har omfattande rationaliseringar genomförts inom industrin särskilt inom basindustri och arbetskraftsintensiv industri. Det är främst i de små företagen som nya jobb skapats . De mindre företagen, i synnerhet inom tjänstesektorn förväntas även svara för merparten av de nya arbetstillfällena. Det är dock endast en liten del av företagen som ökar sysselsättningen. Den övervägande delen av företagen växer inte alls eller långsamt. För att klara sysselsättningen är det alltså viktigt att vi får fler företag och fler företagare och fler s.k. tillväxtföretag. Det gäller att förbättra förutsättningarna för enskilda att starta en rörelse och för små innovativa företag att växa. Näringspolitik i vid mening syftar till att främja en långsiktig och uthållig ökning i materiell levnadsstandard genom att främja förnyelse och tillväxt i näringslivet. Därmed läggs också en grund för tillväxten av lönsamma och trygga jobb. Globaliseringen har inneburit att möjligheterna att bedriva en nationell ekonomisk politik minskat. En politik för att främja tillväxt och förnyelse i näringslivet handlar i första hand om att med olika generella medel stärka det nationella produktionssystemet. En grundläggande uppgift är att skapa sådana institutionella förhållanden att marknaderna fungerar effektivt samt att verka för att det finns drivkrafter som gör det lönsamt för företagen att satsa långsiktigt på investeringar och innovationer och för enskildas förkovran. konkurrens är en förutsättning för dynamik och förnyelse i näringslivet. Skatter, lagar, transfereringssystem och andra spelregler skall främja tillväxt, förnyelse och sysselsättning. Det är centralt att spelreglerna är överskådliga, konsekventa och så stabila som möjligt för att underlätta företagens och de enskilda individernas långsiktiga beslut. Det gäller vidare att stärka lokala utvecklingsmöjligheter genom investeringar i infrastruktur och höjning av människors och organisationers kompetens dvs. att stärka produktionsförhållanden som är bundna geografiskt. Inom den Europeiska Unionen pågår ett omfattande samarbete för att gemensamt hitta lösningar på dagens stora utmaningar. Här deltar aktivt och den svenska näringspolitiken överensstämmer väl med huvuddragen i för att stärka den europeiska industrins konkurrensförmåga. Politiken syftar till att underlätta en strukturanpassning, bl.a. för att säkerställa en uthållig utveckling och att skapa nya arbetstillfällen. Rambetingelserna för konkurrenskraft skall förbättras så att den europeiska unionen förblir en attraktiv plats för att lokalisera företag och att nya verksamheter och nya arbetstillfällen skapas. Politiken inriktas bl.a. på att vidareutveckla den inre marknaden, utveckla industriellt samarbete både inom och utom EU, främja förnyelse av produkter och produktionsteknik, utveckla sysselsättningspotentialen i de mindre företagen och stödja investeringar i infrastruktur transeuropeiska nätverk. Det ankommer i första hand på medlemsländerna att, med hänsyn till de nationella förutsättningarna, verkställa detta program. Åtgärder på gemenskapsplanet vidtas när en övergripande ansats är effektivare än en nationell (subsidiaritetsprincipen). Förutsättningarna för en tillfredsställande ekonomisk tillväxt framöver är i flera avseenden goda. är socialt och politiskt stabilt och har en kunnig och välutbildad arbetskraft, en god teknologisk bas, en väl utbyggd infrastruktur för informationsteknologi samt ett internationellt inriktat näringsliv. Saneringen av statens finanser har pressat ner inflationen och gjort det möjligt att successivt sänka räntorna. Därmed har investeringsklimatet förbättrats, vilket också gett resultat i form av ökade investeringar. Vidare har en del av "systemfelen" i svensk ekonomi rättats till genom de senaste årens strukturreformer. Skattereformen 1991-1992 och omläggningen av socialförsäkringen har ökat incitamenten till arbete. Den nya konkurrenslagen har skärpt konkurrensen och omvandlingstrycket i näringslivet. Vissa tidigare reglerade marknader har avreglerats och förutsättningar för en fungerande konkurrens har därmed skapats. Deltagandet i en europeisk inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, arbetskraft och kapital har ytterligare skärpt konkurrenstrycket, särskilt i vissa tidigare skyddade sektorer, samt har skapat nya affärsmöjligheter för företagen och öppnat nya perspektiv för enskilda individer när det gäller utbildning och karriär. 5.2.2 Företagsamhet och entreprenörskap De små företagen spelar genom sin flexibilitet en avgörande roll för förnyelsen i näringslivet. De svarar för en större del av nettoökningen av sysselsättningen samt en mindre del av nettominskningen . Bland de faktorer som öppnar nya möjligheter för små och medelstora företag är den växande betydelse för tjänstesektorn, inte minst företagstjänster, den ökande betydelsen för teknik som gynnar småskalig produktion, lättare tillgång till globala marknader och utvecklingen mot att de stora företagen koncentrerar sin aktivitet kring vissa kärnverksamheter och köper in en ökad andel av varor och tjänster utifrån. För att få till stånd en mera dynamisk tillväxtmiljö är det väsentligt att också förenkla regelsystem samt att påverka attityder till tillväxt, företagande, entreprenörskap och innovationer. Bara en liten andel av alla företag svarade för hela den nettotillväxt av sysselsättningen som inträffade under högkonjunkturåren 1994 och 1995. I stor utsträckning stod de s.k. tillväxtföretagen för detta. av dessa företag fanns inte . De expanderande företagen återfinns inom en rad branscher och regioner. Det är främst frågan om kunskapsbaserade företag och de flesta har uppkommit genom avknoppning från etablerade verksamheter. I stor utsträckning handlar arbetsmarknadens och näringslivets dynamik om nystartad verksamhet kring ny teknik eller nya idéer. Kommersiellt användbar teknik som de stora företagen utvecklar men inte själva prioriterar skulle kunna externaliseras i betydligt större utsträckning än , dvs. överlåtas på andra företag eller läggas i separata utvecklingsbolag. Regeringen sätter därför stor vikt vid lösningar som underlättar att externalisering kommer till stånd, exempelvis genom avknoppning eller licensavtal. Ett betydande antal av dagens arbetsplatser och sysselsättningstillfällen ra- tionaliseras med nödvändighet bort, konkurreras ut från marknaden eller försvinner med förändringar i efterfrågan. Det är en naturlig del i struk- turomvandlingen mot produktion med högre förädlingsvärde. Utan den är det inte möjligt att uppnå både hög sysselsättning och hög levnadsstandard. En viktig del av näringspolitiken handlar om att hindra onödig fastlåsning i gamla strukturer och företag. De stora företagen spelar en central roll för ekonomin - de svarar för en betydande del av landets produktion, sysselsättning och export liksom för merparten av landets investeringar i kunskap och FoU. De svenska storföretagen är i hög grad internationaliserade och en betydande del av deras produktion bedrivs i utlandet. Internationalisering har bidragit till ökad konkurrenskraft i näringslivet genom att ge bl.a.tillgång till ny teknologi, marknads- och organisationskunskap. Villkor som främjar långsiktiga och tillväxtskapande investeringar av stora företag, svenska såväl som utländska, är ett viktigt näringspolitisk mål. Nyföretagande och företagstillväxt måste främjas. En viktig utmaning för näringspolitiken är därför att underlätta expansion i de mindre företagen och undanröja de mindre företagens handikapp vad gäller förmågan att utveckla ny teknologi, investera i kunskap och inhämta information, liksom att underlätta deras riskkapitalförsörjning. Effektiva spridningsmekanismer mellan de små och stora företagen är centralt i sammanhanget, liksom en effektiv koordinering med kommunala och andra insatser. Attityder spelar en avgörande roll för företagsamhet och entreprenörsskap. Det finns ett utbrett samförstånd om att grunden för entreprenörsskap och företagsamhet måste läggas i ungdomsskolan. En ökad betoning av entreprenörskap i utbildningssystemet motiveras inte enbart av behovet av ett mer företagsvänligt klimat. I en företagsam kultur i vid bemärkelse ingår generella kvalifikationer som kreativitet, initiativförmåga och flexibilitet. Problemlösningsförmåga betecknas som ett centralt mål i de nya läroplanerna. Men attityder till entreprenörskap formas också av närsamhället utanför skolan. En skola som främjar entreprenörskap bör därför utgöra en väl integrerad del av det övriga lokalsamhället. Med kommunaliseringen av skolan och reformeringen av gymnasieskolan har dörren öppnats för nya lösningar. Vi ser också hur olika utbildningsformer växer fram med starkare betoning på samverkan mellan skola och arbetsliv samt anpassning till lokala förutsättningar. Det är viktigt att denna utveckling fortsätter och uppmuntras. Den kulturella identitet som kan få människor att växa individuellt och tilsammans visar sig ofta vara en stark kraft för att skapa krativ tillväxt. I arbetet med bl.a. strukturfonderna har olika strukturorienterade projekt varit framgångsrika. De är sysselsättningsintensiva, kan fördelas jämt över landet och har stora synergieffekter. Jämlikhets- och jämställdhetsaspekter kan relativt enkelt tillgodoses. Inte minst inom området kvalitativ turismutveckling finns möjligheter att skapa sysselsättning. Såväl bland företagens anställda som bland företagsledningar och styrelser är en hög kompetens av avgörande betydelse för företagens förmåga att utvecklas och växa. Vissa insatser görs inom ramen för bl.a. verksamheten i . Det är dock angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att generellt höja företagsledningarnas kompetens. Regeringen avser att närmare överväga hur och andra berörda organ inom ramen för befintliga resurser ytterligare kan stärka managementutbildningen bland småföretagare och om det exempelvis är lämpligt att särskilda institutioner för organisationsutbildning inrättas. Vidare bör undersökas vilka behov och möjligheter som finns för samverkan med befintliga högskoleinstitutioner med inriktning på små och medelstora företag. 5.2.3 Innovation och kunskapsspridning har tillhört västvärldens mest forsknings- och utvecklingsintensiva länder. har den ekonomiska tillväxten varit bland industrivärldens långsammaste. Som nation nyttiggör vi inte de kunskaper som utvecklas inom näringsliv, universitet och högskolor samt olika statliga verk och myndigheter tillräckligt väl. Det förklaras till en stor del av att ett stort antal internationella företag bedriver en väsentligt större del av sin FoU än sin produktion i . Ett uppmärksammat hinder för utveckling av mer kunskapsintensiv produktion är bristen på tekniker och naturvetare. Trots en kraftig ökning av antalet forskarutbildade i de största företagen är antalet ändå otillräckligt för att tillgodose de FoU-tunga företagens behov. De teknologiska resurserna är mycket ojämnt fördelade mellan olika industrier och företag, ett förhållande som dock inte är unikt för . Sex koncerner sysselsatte av alla högskoleutbildade tekniker och naturvetare. arbetar i företag med färre än 500 anställda och av alla forskarutbildade tekniker och naturvetare finns i , och samt i . I de mindre företagen är andelen väl- utbildade tekniker mycket låg.