prop · GJ0340 · 1996-01-01 00:00:00 — Det gäller t.ex. undanröjande av hinder för kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna samt kvinnors hälsa och sexuella och reproduktiva rättigheter, men också kvinnors inflytande och ekonomiska oberoende. Ett antal framåtsyftande konkreta åtaganden rör flickebarn. Konferensen kunde också enas om ett flertal åtgärder för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden och för att säkra att jämställdhetsarbetet, både inom FN och på nationell nivå, är organiserat på ett sätt som återspeglar politisk vilja och effektivitet i jämställdhetsarbetet. Den sista i raden av nu beslutade världskonferenser, Habitat II om bostads- och bebyggelsefrågor, kommer att äga rum . I förberedelsearbetet verkar bl.a. för en praktiskt inriktning på hur globala problem kan mötas lokalt. Vi vill därför stödja deltagande i Habitat-processen av lokala myndigheter, enskilda organisationer, företag och forskare. Därutöver vill vi betona temat om en hållbar utveckling i en urbaniserad värld och föra fram kravet på allas rätt till en rimlig bostad. 11 Miljö - hållbar utveckling Fattiga länder saknar ofta ekonomiska resurser att ta tillräckliga miljöhänsyn. Den industrialiserade världen har ett produktions- och konsumtionsmönster, som om det överfördes på global nivå skulle kräva mångdubbelt våra nu kända naturresurser. Detta i kombination med en snabb befolkningstillväxt fordrar snabba och resoluta multilaterala insatser för att nå en kursändring och komma tillrätta med växande konkreta problem som jorderosion, ökenspridning, utfiskning, försurning, växthuseffekt, ozonlageruttunning samt luft- och vattenföroreningar. Först fördes miljöfrågorna på allvar in i FN- systemet. tog initiativ till den om den mänskliga miljön som hölls i . Vid (UNCED) faställdes sambandet mellan miljö och utveckling och fastslogs begreppet hållbar utveckling, dvs. en utveckling inom ramen för vad de globala ekosystemen kan tåla. Det omfattande handlingsprogram () som då antogs sträcker sig fram och in i nästa århundrade. Uppföljningen av har fortsatt både internationellt och nationellt. har deltagit mycket aktivt i detta arbete och innehar bl.a. ordförandeskapet i förhandlingskommittén för FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning. En om kemikaliesäkerhet hölls i . Inom Kommissionen för hållbar utveckling (CSD), som svarar för uppföljningen av UNCED, har bl.a. tagit initiativ till att en global vattenstudie skall genomföras samt till fortsatt utredning av sambandet mellan militära aktiviteter och miljö i fredstid. En om militära aktiviteter och miljön hölls i . Nationellt har regeringen tidigare inrättat en särskild arbetsgrupp med uppgift att granska hur besluten vid UNCED och andra globala miljöfrågor kan integreras i det svenska utvecklingssamarbetet. Arbetsgruppens förslag (Ds 1994:132) och remissyttrandena övervägs . skall en speciell projektgrupp bildas på UD med uppgift att förbereda och samordna fortsatta arbete med den internationella uppföljningen av samt uppföljningen av vid FN:s extra generalförsamling 1997. aktiva engagemang i utgör en hörnsten i svensk utrikespolitik. bidrag till FN:s fredsbevarande operationer, till medlingsarbete och till världsorganisationens ekonomiska och sociala verksamhet har i förhållande till landets storlek få motstycken. Detta starka engagemang har sin utgångspunkt i en bredare säkerhetspolitisk bedömning och i insikten om den praktiska betydelsen av internationell solidaritet. FN skapar förutsättningar för en fungerande folkrätt, som gör det svårare för en stor stat att undertrycka en liten stats rättigheter. Regeringen vill verka för att det internationella rättssystemet och folkrätten ytterligare stärks. är härvidlag ett centralt dokument. Det behövs en världsomspännande organisation för att förebygga och lösa konflikter, ett forum för dialog, där små och stora stater kan föra sin talan. ser också nödvändigheten av en stark global organisation för att möta hoten mot människors säkerhet och välfärd, hot som överskrider gränser mellan stater eller regioner. Regeringen kommer att med kraft söka bidra till att både hemma i och utomlands skapa en solid tilltro till globalt multilateralt samarbete. Den vill göra detta genom eget exempel och genom att medverka till att stärka och effektivisera FN-systemet och dess institutioner. Till stöd för en demokratisering av det multilaterala samarbetet kommer den att verka för att demokratin fortsätter att utvecklas i de enskilda staterna. värdskap för International , det för demokrati och fria val, är ett konkret uttryck för detta. deltar aktivt i att utveckla det europeiska samarbetet. Det nordiska samarbetet liksom engagemang i EU, och är av stor betydelse. Dagens och framtidens utmaningar kräver ett fördjupat samarbete på många olika nivåer. EU-medlemskapet ger oss en viss säkerhetspolitisk återförsäkring och låter sig väl förenas med vårt globala engagemang. Som EU-medlem har ofta större genomslagskraft i det globala samarbetet . Regeringen anser det viktigt att den europeiska unionen tar ställning i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor utifrån ett globalt perspektiv och i överensstämmelse med . En utgångspunkt är föreskrift att "bevara freden och stärka den internationella säkerheten i överensstämmelse med principerna i stadga...". Genom sina s.k. "gemensamma aktioner" kan EU positivt bidra till olika FN- insatser. Regeringen vill på detta sätt också kunna stödja FN. Den västeuropeiska unionen VEU har goda förutsättningar att tillhandahålla personal och resurser för fredsbevarande operationer i FN:s regi. Regeringen önskar medverka till att så sker. På grundval av observatörskap finns beredskap att i vissa fall även delta med personal. Det nordiska samarbetet är och förblir av fundamental vikt för . Tillsammans med övriga nordiska länder kommer vi att fortsätta verka för att stärka och vitalisera FN. För att det globala multilaterala samarbetet skall kunna hävda sig behövs, som redan nämnts, reformer och effektivare organisationer. Inför FN:s femtioårsjubileum verkar aktivt för sådana reformer. Förslagen från Kommissionen för globalt samarbete är en viktig inspirationskälla och ett värdefullt bidrag till det fortsatta reformarbetet. Det krävs politiskt engagemang och ledarskap för att processen ska komma igång och leda till konkreta resultat. Statsministerns initiativ till en särskild internationell samrådsgrupp syftar till att söka stöd för tanken att de genomgripande reformbehov som finns kräver behandling inom en sammanhållen ram och med en uppsatt tidsgräns. Troligen är tiden för knapp för att medlemsländerna skall kunna komma överens om och genomföra nödvändiga reformer under pågående jubileumsår. En världskonferens skulle kunna vara en realistisk tidpunkt för beslut om ett större sammanhållet reformpaket. Det är regeringens förhoppning att såväl Kommissionens rapport liksom denna skrivelse skall stimulera till en bred diskussion i , bland folkrörelser och den svenska allmänheten om hur FN kan reformeras och utvecklas för att möta framtidens krav, samt hur bäst kan bidra till en sådan utveckling. Att förebygga konflikter är en central uppgift för FN, som den prioriterar. I avsikt att kunna bistå inom detta område kommer regeringen särskilt att studera hur FN:s möjligheter till förebyggande insatser skall kunna stärkas. Regeringen avser också att stärka förutsättningar att medverka i sådana insatser genom kontakt med enskilda organisationer i det tillsatta Rådet för gemensam säkerhet. Det är oacceptabelt att FN:s generalsekreterare skall behöva ägna huvuddelen av sin tid åt att försöka skaffa fram finansiella resurser till organisationen. Medlemsländernas betalningsdisciplin måste förbättras. Medlemskapet i FN innebär en förpliktelse för varje medlemsstat att fullgöra sina grundläggande skyldigheter. Alternativa inkomstkällor kan dock komma att behöva övervägas. kommer att fortsätta arbeta för en reformering av FN:s bidragsskalor. Det nuvarande systemet måste förenklas och förhållandet mellan länders betalningsförmåga och bidragsandel återställas. I av begränsade resurser måste också medverka till att besparingar görs och att organisationen blir mer kostnadseffektiv. Från svensk sida måste vi noga överväga våra egna prioriteringar inom ramen för FN-samarbetet. Insatser på de ekonomiska och sociala områdena är av största betydelse för att förebygga konflikter genom att de angriper konflikternas grundorsaker. vill fortsätta sina ansträngningar på detta område genom att bl.a. tillsammans med övriga nordiska länder medverka till bättre styrformer för biståndet och bättre finansieringsformer. En översyn av organens mandat är nödvändig för att inte tilltron till FN- systemet som biståndskanal skall undergrävas. FN-organisationerna måste fungera som ett samordnat system. Bättre förutsägbarhet i biståndsflödet är en förutsättning för effektivare program. arbetar för effektivare och bättre styrnings- och finansieringsformer för biståndet. 12.4 och fredsfrämjande operationer En stor del av FN:s biståndsinsatser inriktas numera på humanitära katastrofsituationer. I detta arbete krävs nära samordning mellan FN:s olika funktioner. Fredsfrämjande är ett brett begrepp som innefattar civila, humanitära och fredsbyggande insatser liksom diplomatiska medlingsaktiviteter, minröjning, valövervakning och skydd av mänskliga rättigheter samt militärt fredsbevarande eller skydd av humanitära insatser. Sådana insatser måste i ökad utsträckning samordnas med insatser för långsiktig utveckling. Från större, bredare sammansatta insatser i t.ex. , , , , f.d. , , och finns många erfarenheter att hämta. Om FN och medlemsländerna drar de rätta lärdomarna från dessa operationer, kommer organisationen att kunna gå stärkt ut ur sin nuvarande kris. Behovet av effektiv internationell krishantering och fortsatta FN-insatser väntas inte minska, snarare tvärtom. De begränsade resurser som står till förfogande tvingar regeringen att noga överväga vilken typ av fredsfrämjande insatser bör prioritera. Frågan om försvarsmaktens roll i kommande fredsfrämjande insatser har studerats inom regeringen liksom hur med kort varsel skall kunna bidra med trupp till FN-operationer (prop. 1995/96:12). Regeringen måste också ta ställning till i vilka former skall medverka, antingen detta sker på nationell grund, i ett nordiskt sammanhang, inom ramen för medlemskapet i , observatörsskapet i VEU eller till följd av deltagandet i Partnerskap för fred (PFF). FN-arbetet kommer även i fortsättningen att ges en central roll i svensk utrikespolitik. Den höga prioritet regeringen ger FN:s verksamhet kommer till uttryck också i kandidatur till säkerhetsrådet för perioden . vill värna om folkrättens vägledande roll i det multilaterala samarbetet. önskar aktivt medverka till att konflikter löses med i första hand fredliga medel i enlighet med de olika metoder, som finns angivna i FN- stadgan. Mandaten för FN:s fredsoperationer måste formuleras klart så att budskapet till parterna blir tydligt. kommer vidare att understryka behovet av att rådet inriktar sig på tidiga insatser för konfliktlösning. Regeringen kommer därvid att ha nytta av det studie- och förberedelsearbete som genomförs. Som medlem i säkerhetsrådet vill verksamt bidra till respekt och ett ökat förtroende för FN och dess institutioner. . . . . . . . . Regeringen ser det multilaterala samarbetet som det viktigaste instrumentet för att komma tillrätta med de stora överlevnadsfrågorna. Därför förblir en aktiv FN-medlem. Därför stödjer helhjärtat multilateralismen som inte bara en fråga om solidaritet, utan i hög grad ett uttryck för det upplysta egenintresset. Därför skall stöd för FN:s idéer och verksamhet vara konkret, betydande och orubbligt. Bilaga 1 Bilaga 1 deltagande i FN:s fredsbevarande operationer, FN:s och sanktionsövervakning, långtidsmissioner m.m. per . Område Operation/Land Typ av insats Antal Kostn. milj kr Mandatperiod pers. årsbasis Ö UN Peace Stabskompani S Forces HQ/Pleso Camp C. 162 52,30 T Milobs E t.v. Civilpolis 19,00 U MP R M10 O Samverkansoff. 1 0,65 P A t.o.m. ca 9607 Bosnien-H Milobs 622,60 t.v. MP 1 061 Mek.inf.komp. VEU Poliser 7 7,50 , Bosnien-H C UNPREDEP Skyttepluton 40 17,10 E t.v. N T ICFY Observatörer 10 10,00 R f.d. Gränsövervakning A L E Milobs 8 4,50 U t.v. R O ECMM Monitorer 8 8,00 P , Bosnien-H A t.v. Monitorer/tjm. Stödgrupp 1 1,00 t.o.m. dec 95 Område Operation/Land Typ av insats Antal Kostn. milj kr Bilaga 1 Mandatperiod pers. årsbasis /SAMCOM Adm. 1 1,20 , t.o.m. dec. /2 0,90 övervakning t.o.m. dec. /2 0,90 övervakning t.o.m. dec. C E /6 3,50 E U övervakning N R t.o.m. dec. 95 T O R P Korttidsupp- 3 1,70 L A drag m.m. M Ö Milobs 17 10,30 E S L T t.v. L E A R UNIKOM Milobs 7 4,10 N N t.v. A Milobs 8 5,90 S Kashmir t.v. I E NNSC Milobs 5 4,70 N t.v. A UNAVEM II Milobs 20 12,70 F R t.v. I t.o.m. ca 960831 Civilpolis 10 6,20 K A Område Operation/Land Typ av insats Antal Kostn. milj kr Bilaga 1 Mandatperiod pers. årsbasis C A MINUGUA Milobs 2 2,40 E M N E t.v. Civilpolis 2 T R R I A K L A ECMM: EU:s övervakningsmission i f.d. ICFY: : Neutrala staters övervakningskontingent : VEU: Västeuropeiska unionen Mek. Mekaniserad skyttebataljon Milobs: Militära observatörer Mek. Bilaga 2 Bilaga 2 Anslag till multilateral biståndsverksamhet Anslag budgetåret 95/96 12 mån 18 mån FN:s ekonomiska och sociala verksamhet A. UNDP och UNCDF UNDP 567 000 000 850 000 000 UNCDF 33 000 000 50 000 000 B. UNFPA 140 000 000 210 000 000 C. 340 000 000 510 000 000 D. WFP 252 000 000 378 000 000 E. UNRWA 150 000 000 225 000 000 F. UNHCR 270 000 000 405 000 000 G. ITC/12 000 000 18 000 000 H. Narkotika UNDCP 33 000 000 50 000 000 WHO/PSA 4 000 000 6 000 000 Övrigt, narkotika 7 000 000 10 000 000 1 808 000 000 2 712 000 000 A. 636 000 000 954 000 000 B. banker 134 000 000 201 000 000 C. banker 131 000 000 196 500 000 901 000 000 1 351 500 000 A. Miljöinsatser 145 000 000 217 500 000 B. IPPF 72 000 000 108 000 000 C. (WMU) 18 000 000 27 000 000 D. Bitr. experter 48 000 000 72 000 000 E. Fred och återuppbyggnad 100 000 000 150 000 000 F. Övriga insatser 83 000 000 124 500 000 466 000 000 699 000 000 TOTALT C 1 3 175 000 000 4 762 500 000 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1995/96:40 FN .