prop · GJ036 · 1996-01-01 00:00:00 — Kammarrätten i anser inte att hindrar att behåller det nuvarande systemet med tillverkaransvar och återkallelse av fordon. menar tillverkaransvaret i sin nuvarande utformning utgör ett hinder för introduktion av de renaste fordonen enligt miljöklass 1. Detta på grund av den risk som föreligger för tillverkarna att tvingas ta ansvar för emissioner som överstiger uppsatta gränsvärden och som förorsakats av faktorer utanför tillverkarens kontroll. Mot bakgrund av de juridiska oklarheter som råder i ansvarsfrågan har tillverkare av tunga lastbilar och bussar valt att ej certifiera fordon till den svenska marknaden enligt miljöklass 1. När ett reviderat miljöklassystem nu atarbetas är det av största vikt att systemet är enhetligt och tillämpas i hela EU. Ett tilverkansansvar bör utformas i enlighet med internationell rätt. tycker det är positivt att utredaren anser att till- verkaråtagandet tills vidare kan behållas. Verket efterlyser dock en precisering av bilavgaslagen i vilket det framgår vilka komponenter som åtagandet omfattar. anser att en försäkring mot dåliga avgasreningssystem kan vara en möjlig lösning till problemen vad gäller tillverkaransvar vid parallellimport. Medlemsskapet i EU och miljöklassystemet tycker att det är angeläget att får behålla miljöklassystemet med tre klasser. Däremot är de ekonomiska styrmedlen är otillräckliga och bör ökas. KFB anser att det finns skäl till att stor vikt läggs vid att utarbeta alternativ som lättare kan accepteras inom EU t.ex. miljözoner i tätorter snarare än en utvidgning av miljöklassystemet. har synpunkter på skillnader i tillämpningen av avgasgodkännande och testmetoder mellan och EU. förutsätter att tar upp frågan om hållbarhetskontroll av tunga fordon i drift, i EU. SNV anser inte att den importrestriktion som de svenska särkraven för tillverkaransvar, hållbarhetskrav och miljöklasser medför står i strid med . Skälet är anger SNV att bilindustrin har erhållit ett gruppundantag från rörande försäljnings- och serviceavtal av motorfordon inom EU. tillstyrker förslaget att införa EU:s provmetoder, även för buller. hemställer att regeringen anpassar det svenska miljöklassystemet för tunga fordon till de regler för miljöklassning som gäller i det övriga . De flesta remissinstanserna stödjer utredningens förslag. , , tillstyrker förslaget om en koldioxidkoefficient i miljöklassystemet. anser att som grund för miljöklassning av biobränslen bör ingå ett index för mutagena och cancerogena ämnen. SLTF är tveksam till att införa en ny svensk särlagstiftning som en koldioxidkoefficient i miljöklassystemet skulle innbära. anser att förslaget om att införa en koldioxidkoefficient i miljöklassystemet innebär ett relativt komplicerat system för att komma åt fordonens koldioxidutsläpp. Förslaget kommer att kräva omfattande administrativa resurser hos myndigheter och tillverkare. Om förslaget införs i svensk lagstiftning kommer det med största sannolikhet att uppfattas om handelshindrande av flera medlemsländer varför det enligt kollegiets uppfattning först bör behandlas inom EU. Trafik- och klimatkommittén och anser att förslaget om ett koldioxidindex/utrymmesindex är värt att ta upp till diskussion i EU. RRV ser det som naturligt att succesivt tillföra miljöklassystemet nya komponenter. En flexibel men väl definierad klassning sporrar en fortsatt teknikutveckling. RRV har inga principiella invändningar mot förslaget om en koldioxidkomponent i miljöklassystemet men understryker att ett genomförande förutsätter att förslaget är kostnadseffektivt jämfört med andra åtgärder. SNV anser att det i avvaktan på att miljöklassystem utvecklas internationellt är viktigt att vidareutvecklar sitt nuvarande miljöklassystem. Verket stöder utredarens bedömning om vikten av ett miljöklassystem i minst tre steg. Däremot anser SNV att det är olämpligt att i ett miljöklassystem för stadsbilar föra in krav för utsläpp av koldioxid därför att det kan leda till en motsättning mellan önskan att å ena sidan reducera utsläppen av avgaser och å andra sidan reducera utsläppen koldioxid. SNV stödjer dock förslaget om att relatera ett koldioxidkrav till ett utrymmesindex istället för till vikt eftersom ett utrymmesindex tar större hänsyn fordonets samhällsnytta som transportmedel. tycker det är bra att en koldioxidkoefficient införs i miljöklassystemet. Gröna bilister tycker att miljöklassystemet behöver kompletteras med krav på högsta bräsnleförbrukning. hemställer att regeringen inför ett stimulanssystem för övergång till miljövänligare lastbilar genom att ersätta nuvarande försäljningsskatt/registreringsskatt med system för minskad fast fordonsskatt för tunga fordon i miljöklass 1 och 2. SNF tycker att av vikt i förslaget och för miljöklassystemets trovärdighet är att bränsleförbrukning och buller förs in i miljöklasserna. SNF anser också att det vid införandet av en bränsleförbrukningskoefficient är viktigt att bilars s.k. rymdindex spelar en underordnad roll så att inte ett miljöklassystem konserverar nuvarande bilparks struktur i fråga om storlek och bräsnleförbrukning. Föreningen anser att koldioxidutsläpp är en fråga som är beroende av drivmedlets ursprung och därför bör regleras via drivmedelsbeskattningen medan bränsleförbrukningen som sådan bör ingå i miljöklassystemet. anser att gasdrivna fordon är lika angelägna att miljöklassa som el- och hybridfordon. Flertalet av i godkända ULEV-fordon drivs av naturgas. stödjer förslaget om att i miljöklassystemet inkludera även variabeln utsläpp av koldioxid. noterar med tillfredsställelse att utredaren tar upp frågan om en stadsbil. () anser att förslaget om en koldioxidkoefficient i miljöklassystemet är att föredra jämfört med de förslag som diskuteras i EU- kommissionens bilavgasgrupp som går ut på att bränsleförbrukningen i ett fordon direkt påverkar t.ex. fordonsskatten. Miljöklassning av el- och hybridfordon De flesta remissinstanserna stödjer utredningens förslag. hälsar med tillfredsställelse förslaget att även el- och hybridfordon skall föras in i miljöklassystemet. menar att förslaget att placera elfordon i miljöklass 1 kan innebära att skatteuttaget höjs för denna forondsgrupp vilket går emot kommittédirektiven. Trafik- och klimatkommittén stödjer förslaget om att miljöklasskraven för el- och hybridfordon specificeras. Kommittén anser att detta är särskilt viktigt för att förstärka kommitténs förslag om en utvidgning av kommunernas möjligheter att införa miljözoner. RRV har inga principiella invändningar mot förslaget om en miljöklassning av el- och hybridfordon. anser att el- och hybridfordon bör miljöklassas i en miljöklass 0. SNV anser att frågan om ändrade skatteregler för elfordon bör tas upp först då det statliga demonstrationsprogrammet i KFB:s regi slutförts och ett vidareutvecklat miljöklassystem föreligger. tycker det är bra att el- och hybridfordon införs i miljöklassystemet. Gröna bilister instämmer i förslaget att placera elbilar och elhybridfordon i miljöklass 1. SNF tycker det är bra att el- och hybridbilar tilldelas en framtida egen miljöklass. Kammarrätten i ifrågasätter om det finns något behov av att införa särskilda bestämmelser för personbilar, lastbilar och bussar som är inrättade för drift med el från batterier i fordonet, utöver de regler som finns i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Härtill kommer att de föreslagna bestämmelserna tar sikte på fordon som inte omfattas av krav på avgasgodkännande och därför knappast hör hemma i en lag som reglerar utsläpp av avgaser. Om man ändå anser sig böra göra en ändring av den föreslagna innebörden bör det enligt Kammarrätten ske genom att reglerna tas upp i en särskild lag. och anser att delbetänkandet när det gäller elfordon och elhybridfordon ger möjligheter till flera tolkningar. Konsortierna föreslår i sitt gemensamma remissvar definitioner för elfordon och elhybridfordon. Konsortierna anser att det är uppenbart att de miljöfördelar som elfordon, särskilt med svensk energiproduktionsmix, motiverar en särskild miljöklass. Till samma miljöklass skulle även fordon med drivsystem baserade på bränsleceller eller på energilagring med hjälp av värme- eller svänghjulsackumulatorer kunna hänföras. Konsortierna stödjer utredningens förslag att låta elhybridfordon tillhöra miljöklass 1 och behovet av utveckling av provmetod för certifiering av elhybridfordon. Konsortierna vill vidare understryka att el- och elhybridfordon, som utredningen föreslår, måste uppfylla säkerhetskraven i den svenska fordonskungörelsen. ställer sig positivt till att el- och hybridbilar inordnas i miljöklassystemet som klass 1A och 1 B. Sällskapet poängterar dock att det finns risker med att tidigt lägga fast alltför strikta kravspeci- fikationer med hänsyn till den intensiva utvecklingsfas el- och hybridfordon genomgår. RSV anför att utredningen föreslår att elbilar och elhybridbilar inordnas i det nuvarande mioljöklassystemet i bilavgaslagstiftningen genom att regeringen bemyndigas att få besluta om att även bilar som inte omfattas av krav på avgasgodkännande skall hänföras till viss miljöklass. RSV anser att regeringen inte bör kunna besluta om vilka fordon som skall inordnas i miljöklasserna eftersom det betyder att regeringen indirekt beslutar om skattens storlek. En sådan ordning torde kunna ifrågasättas från grundlagssynpunkt. RSV har däremot inget emot att dessa fordonsslag inordnas i bilavgaslagen. föreslår krav på att motorvärmare införs i miljöklassystemet och att det införs ett system för miljöklassning av arbetsfordon och maskiner. Vidare att en handledning för myndigheter och organisationer om miljökrav vid upphandling av fordon och transporttjänster utarbetas. KFB, , , , Gröna bilister, och anser att det är tveksamt om förslaget att förse gamla bilar med katalysatorer har stor effekt på luftkvaliteten och att förslaget är dyrt. anser också att mot bakgrund av att andelen bilar utan katalysatorer sannolikt är litet när väl ett sådant förslag skulle kunna vara klart att genomföra. anser att det med hänsyn till den svenska bilparkens åldersfördellning är önskvärt med ett förenklat system för eftermontering av katalysatorer på äldre fordon. anser att förslaget till eftermontering av reningsutrustning endast kan få temporära effekter till höga kostnader och att det är bättre att inrikta krafterna på stimulanser till nyinvesteringar. SNV anser att förslaget att stimulera till eftermontering av partikelfilter på tunga fordon dock är väl värt att utveckla. Vad gäller certifiering av reservdelar och utbyteskatalysatorer anser bl.a. KFB, och Bildelsgrossisterna att det tyska systemet kan vara lämpligt. RRV, och stödjer tanken på ett certifieringssystem för reservdelar och ersättningskatalysatorer som befrämjar konkurrensen. SNV anser att man bör avvakta i fråga om certifierade utbyteskatalysatorer tills ECE tagit ställning till det arbete som pågår i dess regi om certifieringskrav för eftermarknadskatalysatorer och AB vill betona att det krävs ett utvecklingsarbete för att åstadkomma ett sådant system. Trafik- och klimatkommittén stödjer förslaget om att låta motorvärmare ingå som en parameter i miljöklassystemet. Kommittén stödjer också förslaget om att utveckla en definition av en stadsbil och att detta är särskilt viktigt för att förstärka kommitténs förslag om en utvidgning av kommunernas möjligheter att införa miljözoner. RRV anser att utredningen borde ha utvecklat tankarna om information som styrmedel. Det är särskilt viktigt med tanke på att det existerande miljöklassystemets ekonomiska incitament troligen har en svagt styrande effekt på hushållens köpbeteende. framför att utredningen inte uppmärksammat möjligheten till frivillig miljöklassning och att arbetsmaskiner inte behandlats. noterar att en kravspecifikation för stadsbilar diskuteras i EU och att bör medverka. tycker att även arbetsfordon och motorvärmare skall omfattas av miljöklassystemet. Förbundet tillstyrker också att ett stöd införs för eftermontering av katalysatorer på äldre fordon. anser att för att bättre kunna bedöma mål och åtgärder bör det övervägas att ta fram någon typ av miljöindex på utsläppen. Med ett miljöindex borde man kunna summera delutsläppen till en totalbedömning som liknar verkligheten. Ett steg är att t.ex. ta hänsyn till körcykel, effekt av kallstart, hållbarhet av reningssystem m.m. vid bedömning av miljöklass. menar vidare att den befintliga fordonsparken kommer att ange förutsättningarna för att eliminera utsläpp. Därför bör möjligheter till omklassning av fordon vid byte av bränsle, inmontering av filter, katalysator m.m. underlättas och förenklas. Gröna bilister anser att man vid en revision av bestämmelserna i miljöklassystemet bör kräva att modeller i miljöklass 1 och 2 skall vara försedda med fabriskmonterad motorvärmare. Man anser också att det för tunga fordon kan finnas skäl att överväga en srskild miljöklass för fordon som använder alternativa drivmedel, t.ex. naturgas eller etanol. SNF delar utredningens förslag att buller bör ingå i miljöklassystemet. Föreningen anser att introduktionen av miljöklass 1 och 2 för tunga fordon skulle underlättas om de ekonomiska styrmedlen förändrades så att systemet blev statsfinansiellt neutralt. Det skulle enligt föreningen innebära att miljöklass 1 subventionerades av försäljningen av miljöklass 3 fordon. Föreningen förespråkar också att biodrivmedel miljöklassas att det kan ske innan resultaten av pågående blandbränsleprojekt avslutas. Det viktiga är att visa marknaden vilka faktorer som kommer att premieras i ett miljöklassystem och efterhand som tillförlitliga resultat finns för olika drivmedel miljöklassa dem. Kammarrätten i har ingen erinran mot den föreslagna ändringen i 6 § bilavgaslagen. RSV påpekar att det är mycket viktigt att skattersystemet är enkelt och överskådligt. Om en utredning skall tillsättas att utreda förutsättningarna för att ändra vägtrafiksskattesystemet måste kravet på enkelhet uppsättas som en förutsättning i direktiven. Enligt RSV:s bestämda uppfattning bör försäljningsskatten och inte fordonsskatten väljas om beskattningen av fordon skall differentieras. 1 Förslag till lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386) Härigenom föreskrivs att 2 a och 6 §§ bilavgaslagen (1986:1386) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a §5 -------------------------------------------------------------------- Bilar som omfattas av krav på Bilar som omfattas av krav på avgasgodkännande skall delas in avgasgodkännande eller som är i miljöklasser. I fråga om last- inrättade för att drivas med bilar och bussar med en elektricitet från batterier totalvikt över skall delas in i miljöklasser. I skall indelningen endast fråga om lastbilar och bussar omfatta bilar som är försedda med en totalvikt över 3 500 med dieselmotor. En bil hänförs kilogram skall indelningen i samband med avgasgodkännandet endast omfatta bilar som är till den miljöklass som anges försedda med dieselmotor. En bil av tillverkaren, om bilen hänförs i samband med uppfyller utsläppskraven för den avgasgodkännandet eller annat angivna miljöklassen. godkännande till den miljöklass som anges av tillverkaren, om bilen uppfyller utsläppskraven för den angivna miljöklassen. Indelningen i miljöklasser skall omfatta a) bilar som uppfyller de krav i fråga om utsläpp av avgaser och andra ämnen som avses i 2 § första stycket (miljöklass 3), b) bilar som har väsentligt lägre utsläpp eller uppfyller högre krav i fråga om avgasreningssystemets hållbarhet (miljöklass 2), -------------------------------------------------------------------- c) bilar enligt b) som c) bilar enligt b) som dessutom uppfyller särskilt höga dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande krav beträffande avgasreningssystemens avgasreningssystemens hållbarhet hållbarhet eller som till följd eller som till följd av låga av låga utsläpp av avgaser och utsläpp av avgaser och andra andra ämnen eller låga bul- ämnen eller låga bulleremissioner leremissioner är särskilt lämpade är särskilt lämpade för användning i för användning i tätortstrafik tätortstrafik (miljöklass 1), (miljöklass 1). d) bilar som är inrättade för att drivas med enbart elektricitet från batterier (miljöklass 1 E), e) bilar som är inrättade för att drivas med antingen elektricitet från batterier eller förbränningsmotor (miljöklass 1 H). 6 §6 -------------------------------------------------------------------- Som villkor för avgasgodkän- Som villkor för avgasgodkännande nande gäller att tillverkaren gäller att tillverkaren gentemot gentemot ägarna av fordonen åtar ägarna av fordonen åtar sig att sig att kostnadsfritt avhjälpa kostnadsfritt avhjälpa bristerna, om fordonen vid bristerna, om det vid myndighets kontroll visar sig myndighets kontroll eller på inte uppfylla de krav som annat tillförlitligt sätt visas föreskrivits med stöd av 3 §. att fordonen inte uppfyller de krav som föreskrivits med stöd av 3 §. Tillverkaren är inte skyldig att åta sig att avhjälpa brister på fordon som är äldre än och inte heller brister som beror på fordonens ägare eller brukare eller på en olyckshändelse eller därmed jämförlig omständighet. Skyldigheten gäller inte heller fordon med en totalvikt av högst som har körts mer än 80 000 kilometer eller fordon med högre totalvikt som har körts mer än 160 000 kilometer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om utformningen av tillverkarens åtagande enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft, i fråga om 2 a § , och i övrigt . **FOOTNOTES** 5 Senaste lydelse 1991:655. 6 Senaste lydelse 1990:614. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenom föreskrivs att 2 och 8 §§ lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon1 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595) och i bilregisterkungörelsen (1972:599). -------------------------------------------------------------------- Med miljöklasserna 1, 2 eller Med miljöklasserna 1, 2, 3, 1 E 3 avses i denna lag de eller 1 H avses i denna lag de miljöklasser som anges i 2 a § miljöklasser som anges i 2 a § bilavgaslagen (1986:1386). bilavgaslagen (1986:1386) I fråga om fordon, som är I fråga om fordon, som är inrättat för drift med inrättat för drift med elektricitet från batterier, elektricitet från batterier, skall vid beräkning av skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för tjänstevikten avdrag göras för vikten av batterierna och de vikten av batterierna och de särskilda anordningar som fogar särskilda anordningar som fogar samman battericellerna. Personbilar, lastbilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skall vid tillämpningen av denna lag hänföras till miljöklass 1. För personbilar, lastbilar och bussar som avses i tredje stycket skall skatt inte tas ut om skattskyldigheten inträder - . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1984:159. 2 Senaste lydelse 1994:1789. Lydelse enligt proposition 1994/95:203 Skatten utgår för skattepliktiga personbilar, bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller. --------------------------------------------------------------------- Fordonsslag miljöklass 1 miljöklass 2 miljöklass 3 --------------------------------------------------------------------- 1. Personbil per öre per öre per kilogram kilogram kilogram tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, ökat med --------------------------------------------------------------------- 2. buss 70 med en öre per öre per öre per totalvikt av kilogram kilogram kilogram högst 3 500 tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, kilogram ökat med --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronor överstigande --------------------------------------------------------------------- 3. lastbil 70 med öre per öre per öre per skåpkarosseri kilogram kilogram kilogram med en tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, totalvikt av ökat med högst 3 kilogram --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronor överstigande --------------------------------------------------------------------- 4. lastbil utan skåpkarosseri med en totalvikt av högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronorSkatten utgår för motorcykel med om tjänstevikten inte överstigande överstiger 75 , kilogram med om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med om tjänstevikten är högre än men inte överstiger , samt i annat fall med . Skatten utgår för skattepliktiga personbilar, bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att --------------------------------------------------------------------- överskjutande miljöklass 1 miljöklass 2 miljöklass 3 krontal bortfaller. Personbil7 kronor per kilogram tjänstevikt7 kronor per kilogram tjänstevikt7 kronor per kilogram tjänstevikt, ökat med 2 400 kronor2. buss med en totalvikt av högst 3 500 kilogram7 kronor per kilogram tjänstevikt7 kronor per kilogram tjänstevikt7 kronor per kilo- gram tjänstevikt, ökat med 2 400 kronormed en totalvikt överstigande men högst -6 000 kronor20 000 kronormed en totalvikt överstigande -20 000 kronor65 000 kronor3. lastbil med skåpkarosseri med en totalvikt av högst 3 500 kilogram7 kronor per kilogram tjänstevikt7 kronor per kilogram tjänstevikt7 kronor per kilogram tjänstevikt, ökat med 2 400 kronormed en totalvikt överstigande men högst 7 000 kilogram-6 000 kronor20 000 kronormed en totalvikt överstigande 7 000 kilogram-20 000 kronor 65 000 kronor4. lastbil utan skåpkarosseri med en totalvikt av högst 3 500 kilogram4 800 kronor4 800 kronor7 200 kronormed en totalvikt överstigande men högst 7 000 kilogram-6 000 kronor20 000 kronormed en totalvikt överstigande -20 000 kronor65 Skatten utgår för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger , med om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med om tjänstevikten är högre än men inte överstiger , samt i annat fall med . För personbilar, lastbilar och bussar som tillhör miljöklass 1 E eller 1 H skall skatt tas ut med motsvarande belopp som gäller för miljöklass 1. Denna lag träder i kraft . För personbilar, lastbilar och bussar som tillhör miljöklass 1 E eller 1 H skall inte försäljningsskatt tas ut för tiden till och med . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , justitierådet . , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386), 2. lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:6 Vidareutveckling av systemet med miljöklasser för fordon m.m. ---------------------------------------------------------------------- Författningsrubrik Bestämmelser som inför, Celexnummer för ändrar, upphäver eller bakomliggande EG- upprepar ett regler normgivningsbe- myndigande