prop · GJ03215 · 1996-01-01 00:00:00 — Föreskrifterna om vilka fysiska personer som skall anses ha insynsställning i aktiemarknadsbolag finns i 8 § insiderlagen. I första hand omfattas personer som har särskilt goda förutsättningar att få tillgång till förtrolig information beträffande bolaget. Till denna krets räknas ledamöter och suppleanter i bolagets styrelse, verkställande direktör och vice verkställande direktör samt revisor och revisorssuppleant. Även motsvarande befattningshavare i eller uppdragstagare till bolagets moderföretag anses ha insynsställning. Insynsställning kan även uppkomma på grund av aktieinnehav, nämligen för den som äger aktier i bolaget motsvarande av aktiekapitalet eller röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Vid beräkningen beaktas även aktier som innehas av närstående fysiska eller juridiska personer. Härutöver kan vissa befattningshavare i dotterföretag eller andra befattnings- havare och uppdragstagare i aktiemarknadsbolaget än de som uttryckligen anges i paragrafen anses ha insynsställning. För att insynsställning skall anses föreligga för dessa personer krävs att de normalt får tillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kan påverka kursen på aktierna i bolaget. Om aktiemarknadsbolaget eller dess moderföretag begär det, skall pröva frågan om någon av personerna i fråga har en sådan ledande ställning eller ett sådant kvalificerat uppdrag att insyns- ställning föreligger. Vilka befattningshavare i ett dotterföretag som anses ha insynsställning preciseras i 8 § första stycket 3 insiderlagen. Där sägs att det gäller verk- ställande direktör eller annan ledande befattningshavare i dotterföretaget. Enligt har tillämpningen av denna bestämmelse lett till tolkningsproblem. Närmare bestämt har det ifrågasatts om styrelseledamöter i dotterbolag omfattas av rekvisitet annan ledande befattningshavare . I ett kammarrättsavgörande som inspektionen hänvisar till har så inte ansetts vara fallet. Inspektionen menar att detta är otillfredsställande och anser att det är den faktiska insynen i ett bolag som måste ligga till grund för bedömningen av om en person skall anses ha insynsställning eller inte. Det finns därför enligt inspektionen inga bärande skäl för att i detta hänseende göra åtskillnad mellan t.ex. en verkställande direktör och en styrelseledamot. Regeringen delar i allt väsentligt de synpunkter som framförts av Finans- inspektionen. Det avgörande vid bedömningen bör vara om befattningshavarens uppgifter i företaget är sådana att han normalt kan antas få tillgång till förtrolig information. Som regel torde man kunna utgå från att ledamöter och suppleanter i dotterföretagets styrelse hör till denna kategori. Det finns därför skäl att ändra den ifrågavarande bestämmelsen i insiderlagen så att det klart framgår att dessa personer kan ha insynsställning i moderbolaget (aktiemarknadsbolaget). Även revisorer och revisorssuppleanter i dotterföretag får anses höra till den kategori som kan få tillgång till icke offentliggjord kurspåverkande information om förhållanden som rör ett moderbolag. Bestämmelsen bör även kunna täcka sådana fall. Regeringen anser det inte nödvändigt att, som Hovrätten för har föreslagit, ytterligare utreda frågan innan lagändringen vidtas. Befattningshavare i dotterföretag anses ha insynsställning endast om de normalt kan antas få tillgång till förtrolig kurspåverkande information som rör moderbolaget. Eftersom förhållandena uppenbarligen kan variera från fall till fall är det inte lämpligt att i föreskrifter närmare precisera under vilka förutsättningar insynsställning skall anses föreligga. Av samma skäl bör det heller inte meddelas några gruppundantag för särskilda företagskategorier på det sätt som har föreslagit. Den gällande ordningen enligt vilken en prövning görs från fall till fall bör således inte ändras. I 3 § insiderlagen finns en koncerndefinition. Den är av betydelse för bestämmandet av vilka företag som är moder- eller dotterföretag till aktiemarknadsbolag. Detta är i sin tur avgörande för vilka personer som är skyldiga att anmäla innehav av aktier i aktiemarknadsbolaget till insider- registret. Insiderlagens koncerndefinition bygger på den definition som tidigare fanns i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385). Insider-lagens koncerndefinition är dock något vidare genom att även s.k. 50/50-bolag inkluderas. Den nya koncerndefinitionen i aktiebolagslagen gäller fr.o.m. och innebär, till skillnad från den tidigare, bl.a. att konsortialavtal mellan delägare i aktiebolag kan ge upphov till ett koncern- förhållande. Mot nu nämnd bakgrund kan det finnas anledning att också göra en justering av insiderlagens koncerndefinition. Denna fråga måste emellertid övervägas närmare och kan därför inte tas upp i detta sammanhang Regeringens förslag: Vid tillämpning av bestämmelserna om anmälningsskyldighet till insiderregistret skall aktier m.m. som innehas av närstående till den anmälningsskyldige räknas som den anmälningsskyldiges egna. Närståendekretsen utvidgas till att omfatta även juridisk person som ägs indirekt av den anmälningsskyldige genom en annan juridisk person. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 99). Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Personer med insynsställning är skyldiga att anmäla närståendes aktieinnehav till insiderregistret. Föreskrifter om vilka som skall anses vara närstående finns i 10 § insiderlagen. Till närståendekretsen räknas till att börja med make och sambo samt omyndiga barn som står under den anmälningsskyldiges vårdnad. Som närstående räknas även juridiska personer om den anmälningsskyldige har ett väsentligt inflytande över verksamheten och själv eller tillsammans med annan närstående innehar en - ägarandel uppgående till eller mer av aktiekapitalet eller andelarna, eller - ekonomisk andel innefattande rätt att uppbära eller mer av avkastningen, eller - röstandel uppgående till eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller av röstetalet hos det högsta beslutande organet. Att en person är närstående innebär att sådana aktier som innehas av den personen skall likställas med aktier som innehas av personen med insyns- ställning. Detta medför att anmälningsskyldigheten till insiderregistret skall fullgöras med beaktande av det samlade innehavet för personer med insynsställning och närstående till dessa. gäller att juridiska personer som ägs indirekt genom en annan juridisk person av en person med insynsställning i ett aktiemarknadsbolag inte anses vara närstående till denne. Utredningen framhåller att detta får irrationella konsekvenser och att det har lett till tillämpningssvårigheter. Bland annat föreligger inte anmälningsskyldighet för aktieinnehav som den indirekt ägda juridiska personen har i aktiemarknadsbolaget. Utredningen föreslår därför att närståendekretsen utvidgas till att omfatta även sådana indirekt ägda juridiska personer. I övrigt skall enligt förslaget samma förutsättningar gälla som för direktägda juridiska personer. Nuvarande bestämmelser innebär att andelar som innehas av en juridisk person inte skall beaktas vid bedömningen av om närståendeställning föreligger för en annan juridisk person. Som exempel kan nämnas det fallet att en person med insynsställning i ett aktiemarknadsbolag äger av aktierna i ett annat aktiebolag, som i sin tur har ett helägt dotterbolag. I sådana fall föreligger det inte någon anmälningsskyldighet för dotterbolagets innehav av aktier i aktiemarknadsbolaget. har i sitt remissvar framhållit att detta - inte minst för de anmälningsskyldiga - i ett flertal fall har skapat problem vid tillämpningen av bestämmelsen. Regeringen delar uppfattningen att samma bestämmelser bör gälla oavsett om aktierna innehas direkt eller indirekt genom en juridisk person. Närståendekretsen bör därför utvidgas i enlighet med utredningens förslag. 6.3 Överförande av uppgifter till insiderregistret Regeringens bedömning: Personer som har insynsställning i aktiemarknadsbolag skall även i fortsättningen anmäla aktieinnehav i bolaget till . Utredningens förslag: Utredningen föreslår att anmälningsskyldigheten för personer som har insynsställning i aktiemarknadsbolag som är avstämningsbolag enligt aktiekontolagen (1989:827) ersätts med en ordning där Värdepapperscentralen automatiskt lämnar uppgifter till på datamaskinell väg (se betänkandet s. 48-52). Remissinstanserna: Utredningens förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. föreslår att det även införs regler som anger inom vilka tidsramar registrering skall ske på ett aktiekonto hos Värdepapperscentralen. Enligt inspektionen har det visat sig att det vid t.ex. överlåtelser av aktier kan gå avsevärd tid innan överlåtelsen blir registrerad i VP-systemet. anser dessutom att det bör införas en skyldighet för personer med insynsställning att anmäla hela sin närståendekrets till insiderregistret, oavsett om dessa innehar aktier eller ej. Värdepapperscentralen anser att automatiskt uppgiftslämnande bör införas även beträffande finansiella instrument som inte registreras i VP-systemet, t.ex. för sådana optioner och terminer som inte registreras där, och för förvaltarregistrerade innehav av värdepapper. ifrågasätter om insiderregistret behövs och anser i vart fall att en lämpligare beteckning på registret skulle vara "insynsregistret". anser att det bör prövas om de gränsvärden som gäller för att anmälningsskyldighet skall inträda kan göras basbeloppsanknutna. Skälen för regeringens bedömning: Enligt direktiven har utredningen haft i uppgift att bedöma om systemet med ett särskilt insiderregister bör behållas. Utredningens slutsatser är att insiderregistret bör finnas kvar. Vid bedömningen konstaterar utredningen att insiderregistret fyller i huvudsak tre syften, nämligen att motverka missbruk av förtrolig information, att tjäna som underlag för kontrollerande och brottsutredande verksamhet samt att förse aktiemarknaden och massmedia med information om berörda personers värdepapperstransaktioner. Vidare anser utredningen att registret kommer att fylla en viktig funktion om det införs regler som kriminaliserar otillbörlig kurspåverkan. Enligt regeringens uppfattning fyller insiderregistret en viktig funktion främst av de skäl utredningen har pekat på. Som närmare utvecklas i avsnitt 9 föreslår regeringen att det införs en kriminalisering av otillbörlig kurs- påverkan. Regeringen delar utredningens uppfattning att registret även kan fylla en viktig funktion när det gäller övervakning avseende sådana brottsliga förfaranden som där avses. Dessutom kommer registret att ha betydelse vid övervakningen av förbudet mot korttidshandel (se avsnitt 8). bör därför behållas. Regeringen har i och för sig förståelse för uppfattningen att benämningen insiderregistret kan leda till missuppfattning om vilka uppgifter som ingår i registret. Nuvarande benämning har emellertid tillämpats och får anses vara väl etablerad. Mot den bakgrunden anser regeringen att benämningen på registret inte bör ändras. gäller att personer med insynsställning i aktie-marknadsbolag skall anmäla sina och närståendes innehav av aktier och med aktier likställda instrument i bolaget till . Anmälningsskyldighet föreligger under förutsättning att innehavet eller en förändring av innehavet uppgår till minst 200 aktier eller, såvitt avser med aktier likställda värdepapper, motsvarar ett marknadsvärde av lägst . kan medge befrielse från anmälningsskyldigheten om motsvarande uppgifter kan erhållas på annat sätt. Aktiemarknadsbolag eller moderföretag till sådana bolag skall alltid anmäla till vilka personer som har insynsställning i bolaget. Den som får insynsställning på grund av aktieinnehav skall dock själv göra anmälan till inspektionen. I vissa fall skall aktiemarknadsbolag underrätta personer med insynsställning om att anmälan skett till . Enligt 9 § insiderlagen och 5 kap. 5 § aktiekontolagen kan Finans-inspektionen erhålla uppgifter från Värdepapperscentralen genom automatisk databehandling under förutsättning att dispens meddelas. I sådana fall måste dispensen omfatta både personen med insynsställning och närstående fysiska och juridiska personer. Dispensmöjligheten föreligger i praktiken endast för sådana aktier som är registrerade i VP-systemet. Visserligen framgår flertalet av de instrument som enligt insiderlagen skall likställas med aktier av registret men automatiskt uppgiftslämnande kan inte ske för sådana instrument. Anledningen till detta är att marknadsvärdet inte framgår av avstämningsregistren. Utredningens förslag innebär att det automatiska uppgiftslämnandet utvidgas till att avse alla innehavsförändringar för personer med insynsställning beträffande aktierelaterade instrument som återspeglas i avstämningsregistren hos Värdepapperscentralen. Uppgiftslämnandet skall enligt förslaget gå till på följande sätt. Inledningsvis sker en anmälan till , vanligtvis från bolaget, om att en person har insynsställning. Inspektionen underrättar Värdepapperscentralen om detta varefter registrering sker. Registreringen innebär att innehav och förändringar i innehavet av instrument i bolaget därefter kommer att anmälas till inspektionen på datamaskinell väg. För att automatiskt uppgiftslämnande skall kunna ske även för med aktier likställda instrument föreslås att beloppsgränsen avskaffas för de fall där uppgifter överförs från Värdepapperscentralen. Enligt förslaget skall även gränsvärdet avseende antalet aktier avskaffas i de fallen. Utredningen anser dessutom att nuvarande dispensmöjlighet helt kan ersättas av systemet med automatiskt uppgiftslämnande och att bestämmelsen om dispens därför kan upphävas. Enligt utredningen kan emellertid anmälningsskyldigheten inte avskaffas helt. Förslaget innebär därför att anmälningsskyldigheten behålls för sådana aktierelaterade finansiella instrument som inte registreras hos Värde- papperscentralen och när aktierna är registrerade på ett samägt konto där. Dessutom måste anmälan ges in när en närstående första gången förvärvar aktier och när insynsställning uppkommer på grund av aktieinnehav. Vidare anser utredningen att insiderregistret inte bör belastas med inaktuella uppgifter. Utredningen föreslår därför att det införs en osanktionerad bestämmelse av närmast ordningskaraktär. Enligt bestämmelsen bör anmälan ges in till när insynsställning eller ställning som närstående upphör. Utredningen menar att en övergång till automatiskt uppgiftslämnande skulle förbättra möjligheter till insyn som det väsentligt torde förenkla hanteringen för inspektionen, Värdepapperscentralen och de personer som har insynsställning. En annan positiv effekt är enligt utredningen att anmälningarna snabbare än skulle komma till allmänhetens och marknadens kännedom. Remissinstanserna har över lag varit positiva till att systemet förenklas i enlighet med utredningens förslag. Med anledning av utredningens förslag har gjort en förstudie av ett nytt insiderregister. Förstudien har bl.a. gått ut på att undersöka de tekniska förutsättningarna för uppbyggnaden av ett nytt register. Under detta arbete har inspektionen funnit att ett automatiskt överförande av uppgifter skulle innebära problem när det gäller uppgiftslämnande för aktier som är registrerade för utländska medborgare. Samma problem finns när det gäller dispens från anmälningsskyldigheten. Bakgrunden är följande. När dispens meddelas länkas aktieinnehavarens VP-konto till insiderregistret. Varje förändring på VP-kontot registreras därefter automatiskt i insiderregistret. Tekniskt är båda systemen baserade på svenska personnummer. Utländska medborgare som saknar svenska personnummer tilldelas i stället fiktiva personnummer när de vill registrera sina aktieinnehav hos Värdepapperscentralen. Det finns ingenting som hindrar att en utländsk medborgare har flera olika fiktiva personnummer. Inslaget av utländskt ägande i svenskt näringsliv är betydande. Detta innebär bl.a. att det finns ett flertal utländska personer som har in- synsställning i svenska aktiemarknadsbolag. Till detta kommer att ett stort antal närstående till sådana personer innehar aktier i svenska bolag. Insider- registret och Värdepapperscentralens datasystem är inte anpassade på ett sådant sätt att dispens kan meddelas för utländska medborgare enligt de regler som gäller . Vad som framkommit innebär att inte heller ett system med automatiskt uppgiftslämnande skulle fungera för personer som saknar svenska personnummer. Problemet blir än större om man, som vi föreslår nedan, öppnar möjlighet för personer med insynsställning att ha sina aktier i aktiemarknadsbolaget förvaltarregistrerade (se avsnitt 6.5). Om en utländsk person i sådana fall har depåer hos flera olika förvaltare kommer det i praktiken att vara omöjligt att identifiera den personens innehav av aktier i aktiemarknadsbolaget. Problemet skulle i och för sig kunna lösas genom att utländska medborgare undantas från förfarandet med automatiskt uppgiftslämnande. En utgångspunkt för regeringen är emellertid att uppgifter bör lämnas till insiderregistret på samma sätt oavsett om det är fråga om svenska eller utländska medborgare. Ett annat synsätt skulle strida mot den likabehandlingsprincip som - inte minst under inflytande av utvecklingen inom EG - har kommit att prägla lagstiftningen på flera områden . Mot denna bakgrund och för att inspektionen även i fortsättningen skall kunna bedriva en effektiv insiderövervakning anser regeringen att det inte är möjligt att övergå till ett system med automatiskt uppgiftslämnande. Anmälningsskyldigheten bör därför behållas. Som framgår av avsnitt 6.5 föreslår vi att förbudet mot förvaltarregistrering av aktier som innehas av personer med insynsställning avskaffas. Det bör i detta sammanhang erinras om att anmälningsskyldigheten kvarstår för sådana personer även om de har sina innehav förvaltarregistrerade. Om det finns tekniska förutsättningar för det skall emellertid dispens kunna meddelas även i sådana fall. Enligt nuvarande ordning skall personer med insynsställning anmäla förvärv eller överlåtelser av aktier i bolaget eller andra ändringar i aktieinnehavet senast efter ändringen. Detta följer av 13 § 3 insiderlagen. Bestämmelsen tolkas, enligt vad upplyst i sitt remissvar, så att fristen räknas från den dag avtal ingås. Finans-inspektionen har även upplyst att det i praktiken kan gå avsevärd tid innan en aktietransaktion visar sig i ett avstämningsregister. I sådana situationer innebär utredningens förslag att det kan gå en förhållandevis från det att avtal ingås till dess att uppgift om transaktionen överförs till insiderregistret. har därför föreslagit att det införs regler om att registrering måste ske på aktiekonto efter affären. De problem som har beskrivit torde även gälla för de fall där dispens har beviljats enligt de regler som gäller. finns det ingen tidsfrist inom vilken registrering av genomförda transaktioner skall göras på ett aktiekonto. Normalt får emellertid antas att det ligger i både köparens och säljarens intresse att låta registrera en genomförd transaktion. Ett flertal rättsföljder av överlåtelsen är nämligen kopplade till registreringen i stället för till avtalets ingående. Till att börja med är endast den registrerade ägaren behörig att förfoga över aktien. Detta kan ha betydelse bl.a. i de fall där aktien används som säkerhet för t.ex. en kredit. Vidare är det först i och med registreringen som förvärvaren erhåller sakrättsligt skydd i förhållande till överlåtarens borgenärer. Om aktien har överlåtits till flera var för sig har slutligen i normalfallet det förvärv företräde som registrerats först. På grund av de rättsverkningar som följer av registreringen torde därför i vart fall förvärvaren som regel ha ett starkt intresse av att registrering sker snabbt. Till detta kommer att - i de övervägande antal fall där affären sker genom en förmedlare som även är ett kontoförande institut - affären snabbt registreras i VP-systemet. Det nu anförda leder till att en tidsfrist har betydelse bara i de förmodligen fåtal fall där aktörerna av en eller annan anledning önskar avvakta med att offentliggöra transaktionen . Enligt regeringens uppfattning är detta skäl inte tillräckligt starkt för att införa en tidsfrist. har även framfört den synpunkten att personer med insynsställning bör ge in anmälan till insiderregistret om vilka som ingår i närståendekretsen oavsett om de närstående innehar några aktier i bolaget eller ej. Inspektionen har som ett skäl för detta framfört att det vid utredningar om eventuella brott mot insiderlagens handelsförbud skulle vara av stort värde om hela närståendekretsen framgick av insiderregistret. Dessutom har enligt inspektionen reglernas nuvarande utformning orsakat merarbete för både inspektionen och de anmälningsskyldiga. gäller enligt 13 § 4 insiderlagen att närstående endast behöver anmälas till insiderregistret när den anmälningsskyldige fått kännedom om att den närstående förvärvat eller överlåtit aktier i bolaget eller att annan ändring skett i den närståendes aktieinnehav. Utredningen har inte föreslagit någon ändring i denna del annat än att även anhöriga, när anmälan väl har skett, kommer att omfattas av det automatiska uppgiftslämnandet. Även om en generell anmälningsskyldighet i enlighet med synpunkter kan ha vissa fördelar anser regeringen att anmälningsskyldigheten inte bör utvidgas. Det saknas nämligen enligt regeringens uppfattning tillräckligt underlag för en bedömning av om det är motiverat att utvidga registret på det sätt inspektionen föreslagit. Det kan antas att en sådan utvidgning skulle komma att beröra ett stort antal personer som inte förekommer i registret. begärde i en skrivelse till regeringen att de gränsvärden som gäller för anmälningsskyldighetens inträde skulle höjas väsentligt. En sådan höjning skulle enligt inspektionen innebära en kraftig minskning av det antal personer som ingår i registret. Enligt inspektionen skulle därigenom insiderregistret och arbetet med detta bli hanterligare och inspektionens resurser kunna utnyttjas på ett mer ändamålsenligt sätt. Utredningen har föreslagit att nuvarande gränsvärden behålls eftersom det i ett system med automatiskt uppgiftslämnande skulle bli fråga om ett förhållandevis litet antal personer som alltjämt skulle vara anmälningsskyldiga.Under /95 gjordes ungefär 5 100 anmälningar till insiderregistret. I drygt 800 av dessa fall lämnades uppgifter automatiskt från Värdepappercentralen efter att dispens hade meddelats. Mot bakgrund av det förslag regeringen nu lämnar finns det anledning anta att antalet fall där dispens söks kommer att öka. Det merarbete nuvarande gränsvärden medför för kan därför förväntas minska. Regeringen anser därför att nuvarande gränsvärden för anmälningsskyldighet bör behållas tills vidare. Enligt vår uppfattning finns det inte skäl att knyta gränsvärdena till basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. De uppgifter som finns i insiderregistret bör vara aktuella. När insyns- ställning eller ställning som anhörig av någon anledning upphör är det därför angeläget att uppgifterna avförs ur registret. Utredningen har föreslagit att det införs en skyldighet att avanmäla inaktuella uppgifter till insiderregistret. Vi ställer oss emellertid negativa till att införa en osank- tionerad upplysningsskyldighet av det slag utredningen föreslagit. Om det visar sig att registret belastas med överflödiga uppgifter, bör detta i stället kunna lösas praktiskt genom kontakter mellan och den anmäl- ningsskyldige. Någon lagregel av det slag utredningen föreslagit bör således inte införas. 6.4 Införande av sanktionsavgifter Regeringens förslag: Förseelser mot anmälnings- eller uppgiftsskyldigheten enligt insiderlagen avkriminaliseras. I stället införs en avgiftssanktion för sådana förseelser. Särskild avgift skall fastställas till av vederlaget för aktierna eller, vid benefika förvärv och överlåtelser, .