prop · GJ0310D3 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag: En definition av begreppet intresseföretag införs: Om ett företag äger aktier eller andelar i en svensk eller utländsk juridisk person som inte är dotterföretag till företaget och om företaget utövar ett betydande inflytande över den juridiska personens driftsmässiga och finansiella styrning samt ägandet utgör ett led i en varaktig förbindelse mellan företaget och den juridiska personen, skall den juridiska personen anses som intresseföretag till företaget. Ett företag som innehar minst tjugo procent av rösterna för samtliga aktier eller andelar i en annan juridisk person skall, om annat inte framgår av omständigheterna, anses ha ett sådant inflytande över och en sådan förbindelse med den juridiska personen som har sagts. Ett intresseföretagsförhållande skall även föreligga, om ett dotterföretag, eller ett moderföretag tillsammans med ett eller flera dotterföretag, eller flera dotterföretag tillsammans står i ett sådant förhållande till en annan juridisk person som har angivits ovan. Någon ändring görs inte i definitionen av ägarintresse i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (se betänkandet del I s. 167, 168, 171 och 172 samt del II s. 348). I kommitténs förslag har dock inte uppställts något varaktighetsrekvisit. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft något att invända mot kommitténs förslag. har dock ifrågasatt om inte intresseföretagsdefinitionen också bör innehålla ett krav på att innehavet av aktier eller andelar är varaktigt. Nämnden har vidare menat att om ett företag har ett röstetal om skall det alltid anses ge upphov till ett betydande inflytande i den andra juridiska personen. har gjort gällande bl.a. att kommitténs definition av intresseföretag är för vag. Gällande rätt m.m: saknas i svensk lagstiftning. bolagskommitté diskuterade införandet av ett sådant begrepp men valde att inte lägga fram något förslag om detta (se SOU 1979:46 s. 93 ff). Kommitténs arbetsdefinition av begreppet innebar att ett intresseföretag förelåg om ett annat företag, ensamt eller tillsammans med dotterföretag, ägde av kapitalet eller rösterna i företaget och innehavet representerade en varaktig förbindelse mellan företagen. definition torde överensstämma ganska väl med nuvarande redovisningspraxis. I redovisningspraxis torde det dock vara endast ett innehav av av rösterna som ger upphov till ett intresseföretagsförhållande. Enligt utkast till rekommendation Redovisning för andel i intresseföretag anges följande definition av intresseföretag. Ett företag är ett intresseföretag till ett annat företag om det icke är dot- terföretag till detta företag men detta eller den koncern, vari det är mo- derföretag, äger aktier eller andelar i företaget i sådan omfattning att det kontrollerar en andel av rösträtten i företaget som uppgår till . Innehavet av aktierna eller andelarna förutsätts representera en varaktig förbindelse mellan företagen. Det skall inte vara fråga om en rent finansiell placering. Begreppet "ägarintresse" förekommer även i lagen (1994:2004) om kapi- taltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Där definieras det som "ett direkt eller indirekt innehav av eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag". Direktivet: I det fjärde bolagsrättsliga direktivet (78/660/EEG) om årsbokslut (det fjärde direktivet) förekommer begreppet ägarintresse. I det sjunde direktivet används begreppet intresseföretag. Begreppen har olika innebörd. Enligt artikel 17 i det fjärde direktivet utgör ägarintressen enligt detta di- rektiv sådana andelar i andra företags kapital, oavsett om andelarna rep- resenteras av värdepapper eller inte, som genom att skapa en varaktig för- bindelse med dessa andra företag är avsedda att främja den egna verksamheten. En kapitalandel i ett bolag skall anses utgöra ett ägarintresse, om andelen överstiger en procentsats som medlemsstaterna skall bestämma men som inte får överstiga . Begreppet "ägarintresse" används i artikel 9 i det fjärde direktivet. Denna artikel föreskriver att fordringar på respektive skulder till företag i vilka det redovisande företaget har ägarintressen skall tas upp under särskilda poster i balansräkningen. Enligt artikel 59 får begreppet också betydelse för när den s.k. kapitalandelsmetoden får användas i årsredovisning för värdering av aktier och andelar i andra företag (se avsnitt 15.4). Enligt artikel 33 i det sjunde direktivet är det också av betydelse för när kapitalandelsmetoden måste användas i koncernredovisningen. I artikel 33.1 i det sjunde direktivet sägs följande. Om ett företag som om- fattas av en sammanställd redovisning utövar ett betydande inflytande över den driftsmässiga och finansiella styrningen av ett annat företag som inte omfattas av denna redovisning (ett intresseföretag) och i det senare företaget har ett sådant ägarintresse som anges i artikel 17 i direktiv /660/EEG, skall ägar- intresset redovisas i den sammanställda balansräkningen under en särskild post med lämplig beteckning. Ett företag skall anses utöva ett betydande inflytande över ett annat företag, om det innehar av röstvärdet för aktierna eller andelarna i det sistnämnda företaget. Artikel 2 skall tillämpas. I artikel 2 finns bestämmelser om vilka röster som i detta avseende skall dras från eller läggas till de som ägarföretaget innehar (se de i avsnitt 15.1 behandlade reglerna). Intresseföretagsbegreppet har i det sjunde direktivet sin största betydelse i koncernredovisningen. Om det företag som utövar det betydande inflytandet har ett ägarintresse i intresseföretaget, skall nämligen innehavet redovisas under en särskild rubrik i koncernredovisningen (se artikel 33.1) och redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se artikel 33.2 och följande). Härutöver anknyter bestämmelserna om användande av kapitalandelsmetoden i årsredovisningen (se artikel 59 i det fjärde direktivet) till definitionen av intresseföretag. Enligt artikel 42.1 i bankredovisningsdirektivet skall kreditinstitut upprätta en sammanställd redovisning i enlighet med det sjunde direktivet, i den mån inte annat föreskrivs i artikel 42 och 43 i först nämnda direktiv. Bankredovisningsdirektivets artikel 42 och 43 innehåller inga avvikande bestämmelser i detta avseende. Skälen för regeringens förslag: De skäl som anförts i avsnitt 15.2 i del 2 är även här av betydelse. Detta innebär följande. Vilka begrepp bör införas i den svenska lagstiftningen? Regeringen anser att begreppet "ägarintresse" inte bör tas in i den nya lagen. I stället bör begreppet "intresseföretag" användas för att urskilja de företag som, utan att själva vara dotterföretag, är värda särskild uppmärksamhet i ett annat företags redovisning. Hur bör begreppet intresseföretag definieras? Det är naturligt att begreppet "intresseföretag" bestäms med utgångspunkt från den definition som finns i artikel 33 i det sjunde direktivet. Även ÅRKL bör ha som utgångspunkt att med intresseföretag avses ett företag över vilket ett annat företag utövar ett betydande inflytande. Det bör också fordras att detta inflytande grundas på ett aktie- eller andelsinnehav som utgör ett led i en varaktig förbindelse mellan företagen. Det kan visserligen, som en remissinstans har varit inne på, hävdas att be- greppet "betydande inflytande" är vagt och oklart. För att uppnå större klarhet bör det - i enlighet med direktivet - i lagen klargöras att det skall vara fråga om betydande inflytande över företagets driftsmässiga och finansiella styrning. En presumtionsregel om när betydande inflytande av det angivna slaget fö- religger bör införas. Presumtionsregeln bör anknyta till storleken på ägar- företagets röstandel i det andra företaget. Härvid bör indirekta innehav av röster likställas med direkta innehav. Det finns anledning tolka direktivet så att antagandet om betydande inflytande faller om det av omständigheterna i det enskilda fallet framgår att det faktiskt inte föreligger något sådant inflytande. I anslutning till definitionen av intresseföretag bör därför föreskrivas att, om ett företag innehar av röstandelen i ett annat företag, skall ett betydande inflytande och en varaktig förbindelse mellan företagen anses föreligga, såvida annat inte framgår av omständigheterna. Om ett företags rösträttsandel i ett annat företag understiger , får frågan om betydande inflytande bedömas helt och hållet med hänsyn till om- ständigheterna i det enskilda fallet. Bör definitionen av ägarintresse i kapitaltäckningslagen ändras? Såsom tidigare nämnts har regeringen i samband med införandet av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag (kapitaltäckningslagen), infört begreppet ägarintresse. Den införda definitionen överensstämmer i allt väsentligt med definitionen av ägarintresse i det fjärde direktivet. Rättssystematiska och praktiska skäl talar i och för sig för att kapitaltäckningslagens definition av ägarintresse borde anpassas efter den intresseföretagsdefinition som införs i redovisningslagstiftningen. Det kan å andra sidan anföras skäl för att behålla skilda definitioner. Ett skäl är de skillnader som trots allt finns mellan bestämmelserna i och EG:s direktiv (92/30/EEG) om gruppbaserad tillsyn. Skillnader i syften bakom de två regelverken kan i sin tur motivera att man ändå har något olika definitioner av ägar- intresse/intresseföretag. Regeringen är därför inte nu beredd att ändra defi- nitionen av ägarintresse i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Det kan emellertid finnas anledning att på nytt ta upp frågan i samband med behandlingen av slutbetänkande. 15.3 Redovisning av aktier och andelar i koncern- och intresseföretag m.m. Regeringens förslag: Ett kreditinstituts eller värdepappersbolags aktie- eller andelsinnehav i koncernföretag och intresseföretag skall redovisas under särskilda rubriker i balansräkningen. För vissa särskilt angivna tillgångsposter (post 2-5) och skuldposter (post 1- 3 och 7) skall anges de fordringar respektive skulder som avser koncernföretag och de som avser intresseföretag. Uppgifter om efterställda tillgångar avseende koncernföretag och in- tresseföretag skall lämnas för varje tillgångspost. I balansräkningen eller noterna skall för varje dotterföretag och intres- seföretag samt för varje annat företag, i vilket bolaget innehar en kapitalandel om , anges dess namn, organisationsnummer, säte och eget kapital, värde enligt balansräkningen samt resultatet för det senaste räkenskapsår för vilket bokslut har upprättats. Därvid skall också lämnas uppgift om företagets kapitalandel i företaget. Om företagets rösträttsandel i företaget avviker från kapitalandelen, skall även rösträttsandelen anges. Ett företag som är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag skall ange detta företags namn, organisationsnummer, säte och rättsliga form. Uppgifter av de nu angivna slagen får utelämnas från årsredovisningen om de är av ringa betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande bild. Vidare skall kunna besluta att uppgifterna inte behöver lämnas under förutsättning att de är av sådant slag att de kan vålla allvarlig skada för något av de berörda företagen. Slutligen får uppgifterna om resultat och eget kapital utelämnas under vissa särskilda förhållanden, bl.a. om uppgifterna om- fattas av en koncernredovisning som det redovisande företaget har upprättat. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsakliga delar med regeringens förslag. De särskilda kraven på upplysningar om företag i vilka bolaget äger aktier och andelar gäller dock i kommitténs förslag endast dotter- och intresseföretag. Kommittén har även föreslagit att kreditinstitut och värdepappersbolag skall specificera samtliga aktier och andelar i andra företag på samma sätt som dotterföretag och intresseföretag (se betänkandet del I s.173- 177 samt del II s. 192, 193, 359 och 360). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har lämnat kommitténs förslag utan erinran. och har dock förordat att undantagen från skyldigheten att lämna upplysningar om dotterföretags och intresseföretags eget kapital och resultat begränsas. har ansett att det inte bör införas någon möjlighet att få dispens från upplysningsskyldigheten. och har förordat att de aktuella uppgifterna får utelämnas om de i stället lämnas i en särskild rapport som deponeras hos registreringsmyndigheten. Även har varit inne på detta. Gällande rätt m.m: Aktier och andelar i dotterföretag skall enligt 4 kap. 7 § första stycket BRL redovisas som särskild post i balansräkningen. Enligt 4 kap. 7 § tredje stycket BRL skall inbördes fordrings- och skuld- förhållande mellan dotterföretag och moderföretag i koncern redovisas. Detta får ske inom linjen. Detsamma gäller enligt lagrummet för ställda panter och därmed jämförliga säkerheter eller ansvarsförbindelser till förmån för ett dotterföretag eller moderföretag. Enligt 4 kap. 8 § första stycket 1 BRL skall aktier tas upp med angivande av för varje bolag dess namn, antalet aktier samt dess nominella värde och bokförda värde enligt balansräkningen. För varje bolag skall vidare anges dess röstvärde samt den utdelning som har erhållits under räkenskapsåret. får tillåta att aktier redovisas utan specifikation. Ett kreditinstitut som omfattas av aktiebolagslagen skall enligt 11 kap. 8 § första stycket 1 aktiebolagslagen ta upp aktier och andelar i andra företag och därvid för varje företag ange dess namn, antalet aktier eller andelar samt aktiernas eller andelarnas nominella värde och värde enligt balansräkningen. En sådan specifikation behöver dock inte göras i fråga om företag som inte är dotterföretag under förutsättning att såväl det nominella värdet som värdet enligt balansräkningen av aktierna eller andelarna understiger eller av det ägande bolagets eget kapital. En liknande specifikation, fast begränsad till aktier och andelar i dotterfö- retag, skall enligt 3 kap. 3 § andra stycket årsredovisningslag lämnas av kreditinstitut som omfattas av den lagen och som är moderföretag i en koncern med i medeltal minst tio anställda. För nämnda företag gäller att får medge att aktierna eller andelarna redovisas utan specifikation under förutsättning att det är påkallat ur allmän och enskild synpunkt (se 11 kap. 8 § första stycket 1 aktiebolagslagen, 53 § aktiebolagsförordningen, 3 kap. 3 § årsredovisningslag och 1 § förordningen, 1981:112, om prövning av vissa ärenden enligt lagen [1980:1103] om årsredovisning m.m. i vissa företag). Specifikationskraven i aktiebolagslagen och årsredovisningslag om- fattar inte indirekt, via dotterföretag, ägda aktier och andelar. God redo- visningssed kan emellertid kräva att moderföretaget i förvaltningsberättelsen eller koncernredovisningen lämnar upplysningar om indirekta innehav om dessa är av väsentlig betydelse för koncernens verksamhet (se uttalande, BFN U 88:5). Direktiven: Enligt uppställningsformen för balansräkningen i artikel 4 i bankredovisningsdirektivet skall aktier och andelar i "anknutna företag" redo- visas under särskilda poster. "Ägarintressen" måste också särredovisas. I båda fallen skall innehav i kreditinstitut specificeras såvida inte innehavet enligt nationell lagstiftning skall anges i not. Motsvarande krav på särredovisning gäller även vissa fordringar på respektive skulder till anknutna företag och företag i vilka bolaget har ägarintressen. "" motsvarar i allt väsentligt koncernföretag enligt den koncerndefinition som regeringen föreslår (se artikel 41 i det sjunde direktivet). Enligt artikel 5 i bankredovisningsdirektivet skall särskilt redovisas som delposter till respektive post: - Fordringar, som anges under Tillgångar posterna 2-5, hos anknutna företag eller hos företag i vilket kreditinstitutet har ett ägarintresse, vare sig ford- ringarna representeras av värdepapper eller ej. - Skulder, som anges under Skulder och eget kapital, posterna 1, 2, 3 och 8, till anknutna eller till företag i vilka kreditinstitutet har ett ägarintresse, vare sig skulderna representeras av värdepapper eller ej. Enligt artikel 6 i bankredovisningsdirektivet skall efterställda tillgångar redovisade särskilt som delposter till poster enligt uppställningsformen eller till poster redovisade enligt artikel 5. Bestämmelser om specifikation av aktie- och andelsinnehav finns i artikel 43.1.2. Enligt denna artikel skall upplysning lämnas i not om namn och säte för varje företag i vilka den redovisningsskyldige själv eller någon som handlar i eget namn men för den redovisningsskyldiges räkning innehar en kapitalandel som överstiger . Uppgift skall lämnas om ägarföretagets kapitalandel samt om storleken av eget kapital och årsresultat i det ägda företaget för det senaste räkenskapsåret. Vidare skall uppgift lämnas om namn, säte och rättslig form för varje företag i vilket det redovisningsskyldiga bolaget är obegränsat ansvarig delägare. Sådana uppgifter som avses i artikel 43.1.2 behöver inte lämnas om de är av ringa betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande bild. Inte heller behöver det lämnas uppgift om eget kapital och resultat, om det berörda företaget inte offentliggör sin balansräkning och bolaget, direkt eller indirekt, äger av företagets eget kapital. Enligt artikel 45.1 a får medlemsstaterna dessutom tillåta att uppgifterna utelämnas från årsredovisningen om de i stället redovisas i en översikt som deponeras hos registreringsmyndigheten. Medlemsstaterna får också, enligt artikel 45.1 b, tillåta att uppgifterna utelämnas om de är av sådan karaktär att de skulle kunna vålla allvarlig skada för något av de berörda företagen. Sådant utelämnande får göras beroende av myndighets tillstånd. Av artikel 61 a följer att medlemsstaterna får medge att företag som är moder- företag utelämnar uppgift om dotter- eller intresseföretagets eget kapital och resultat om företaget omfattas av en koncernredovisning som upprättas av moderföretaget eller av ett moderföretag högre upp i koncernen. Vidare får, enligt artikel 61 b, uppgifterna utelämnas om aktie- eller andelsinnehavet redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se nedan avsnitt 15.4). Enligt artikel 1.1 i bankredovisningsdirektivet skall artiklarna 45.1 och 61 i det fjärde direktivet gälla även för kreditinstitut. Enligt artikel 40 i bank- redovisningsdirektivet skall artikel 43.1 också gälla för kreditinstitut. Skälen för regeringens förslag: De skäl som anförts i avsnitt 15.3 i del 2 är av betydelse även här. Detta innebär - med beaktande av bestämmelserna i bankredovisningsdirektivet - följande. Vad först gäller redovisningen i balansräkningen kräver direktivet att aktie- och andelsinnehav i koncernföretag skall redovisas under en särskild post i balansräkningen. Föreskriften gäller - i motsats till gällande svensk rätt - inte endast aktie- och andelsinnehav i dotterföretag utan även aktier och andelar i andra företag i samma koncern. Regeringen föreslår att den nya lagstiftningen utformas i enlighet med direktivet. Begreppet ägarintresse föreslås inte infört i detta sammanhang, utan begreppet intresseföretag. Kravet på särredovisning i balansräkningen bör därför gälla aktier och andelar i intresseföretag, dvs. företag över vars driftsmässiga och finansiella styrning det redovisande bolaget har ett betydande inflytande grundat på ett aktie- eller andelsinnehav som utgör ett led i en varaktig förbindelse mellan företagen. Normalt torde detta ge samma resultat som en särredovisning av ägarintressen. Att direktivet enbart fordrar särredovisning av sådana ägarintressen som utgör anläggningstillgångar torde sammanhänga med att ägarintressen per definition skall ha viss varaktighet. Det kan därför hävdas att ett ägarintresse inte kan utgöra omsättningstillgång. Med andelar i intresseföretag kan det dock förhålla sig annorlunda och det kan därför anföras skäl för att balansräkningen bör innehålla en post för andelar i intresseföretag som är omsättningstillgångar. Regeringen anser emellertid att en sådan särredovisning skulle ha mycket liten praktisk betydelse och att något sådant krav därför inte bör uppställas i lagstiftningen. I enlighet med bankredovisningsdirektivets artikel 5 och 6 bör ÅRKL också utformas så att vissa fordringsposter och skuldposter hänförliga till koncern- och intresseföretag skall specificeras. I ÅRKL har intagits bestämmelser om detta (se 5 kap. 6 § 1 och 2). Det är vidare väsentligt att alla slag av efterställda tillgångar i förhållan- de till koncern- och intresseföretag redovisas. Uppgiftsskyldigheten i detta avseende bör därför inte enbart begränsas till de poster som direktivet uttryckligen kräver utan gälla för varje tillgångspost (se 5 kap. 6 § 3). Specifikation av aktie- och andelsinnehav i årsredovisningen Vilka innehav skall specificeras? De nuvarande reglerna i bankrörelselagen, aktiebolagslagen och års- redovisningslag ställer större krav på specifikation av aktier och andelar än vad direktivet gör. De nuvarande reglerna kräver sålunda specifikation av nästan samtliga aktier och andelar, medan direktivet enbart fordrar att det lämnas specificerade upplysningar i sådana fall då det redovisande företaget har en kapitalandel på . Upplysningskraven i detta avseende bör begränsas till i huvudsak de innehav som direktivet avser. Det innebär för det första att det i den nya lagstiftningen bör föreskrivas att specificerade upplysningar skall lämnas om aktie- och andelsinnehav i dotterföretag. Direktivet fordrar också att det lämnas motsvarande upplysningar om andra företag i fall det redovisande bolagets kapitalandel i det andra företaget uppgår till eller mera. Det innebär att kravet på specificerade upplysningar väsentligen omfattar vad som enligt direktivet utgör ägarintressen. I enlighet med regeringens ställningstagande att begreppet ägarintressen inte bör införas i den svenska lagstiftningen, anser regeringen, i likhet med kommittén, att det i den nya lagstiftningen i stället bör uppställas ett krav på specifikation av aktier och andelar i intresseföretag. Det kan emellertid förekomma att det redovisande bolaget innehar kapital- andelar i andra företag på utan att det för den skull är fråga om dotter- eller intresseföretag. För att uppnå full överensstämmelse med direktivet bör därför lagen fordra att det lämnas särskilda upplysningar också om innehaven i dessa företag. och värdepappersbolag innehar ofta en betydande mängd aktier och andelar som är föremål för snabb omsättning. Det framstår enligt regeringen inte som motiverat att för sådana företag kräva längre gående upplysningar om aktieinnehaven än för företag i allmänhet. Den av kommittén, utifrån gällande rätt, föreslagna bestämmelsen om att kreditinstitut och värdepappersbolag skall specificera samtliga innehav bör därför inte genomföras. Regeringen föreslår inte några begränsningar vad gäller möjligheterna att specificera även andra innehav. Det är tvärtom naturligt att sådana innehav som har en väsentlig affärsmässig eller strategisk betydelse alltid specificeras. Den frågan bör emellertid inte lagregleras särskilt utan överlämnas till praxis. Frågan bör också vara möjlig att reglera genom föreskrifter från regeringen eller . Vilken information skall lämnas? Informationskraven bör utformas i enlighet med de i huvudsak tvingande före- skrifterna i artikel 43.1.2 i det sjunde direktivet. Det innebär att bolagen skall vara skyldiga att i årsredovisningen redovisa följande uppgifter om det andra företaget: namn och säte, eget kapital och resultat för det senaste räkenskapsåret. Vidare bör - såsom direktivet också kräver - kapitalandelen i det andra företaget anges. Om bolagets röstandel i det andra företaget avviker från dess kapitalandel, kommer kapitalandelen inte att återspegla det inflytande som bolaget kan utöva över det andra företaget.