prop · GJ03181 · 1996-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att dessa frågor uppmärksammas i såväl som i EU. Inom EU har frågan om väg till informationssamhället en hög prioritet. En rad projektområden har pekats ut i den s.k. Bangemannrapporten och har sedan beslutats i rådet. Ett område som särskilt rör konsumenterna gäller nätverk för cityinformation. Det syftar till att etablera nätverk som förser hushållen med ett system och metoder för att kunna använda multimediatjänster i direktförbindelser ("on-line"). Exempel är "video-on-demand", banktjänster och "homeshopping". Informationstekniken har en stor potential för att förbättra distributionen av varor och tjänster och därigenom öka tillgängligheten och sänka priserna för konsumenterna. En viktig uppgift för konsumentpolitiken både i och inom EU är att ge stöd så att dessa möjligheter kan tas till vara. I det sammanhanget kan, såsom påpekas i kommissionens konsumentpolitiska prioriteringar , särskilda insatser behöva göras för att uppmuntra konsumentorganisationerna att förändra sina arbetsformer och därmed kunna tillgodogöra sig fördelarna med den nya informationstekniken. Ett av de prioriterade områdena i handlingsprogrammet är åtgärder för att möjliggöra för konsumenterna att dra nytta av informationssamhället. Intensifierade åtgärder som innefattar utbildning och upplärning så att konsumenterna tillfullo skall kunna utnyttja informationssamhällets möjligheter föreslås. kommer att aktivt stödja och delta i detta arbete. Det pågår också flera projekt både i och i andra länder för att göra informationen till medborgare och konsumenter lättare tillgänglig. Erfarenheterna från dessa projekt kan bidra till att kraven på olika service- och informationssystem kan preciseras. pågår ett utvecklingsarbete om medborgarkontor och medborgarinformation inom . En av uppgifterna i utvecklingsarbetet är att stimulera utvecklingen av offentliga databaser som kan användas vid medborgarkontor. Detta kommer att vara en central punkt i det fortsatta utvecklingsarbetet. 7.5 Miljö och konsumtion -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: skall verka för att kommissionen | | utarbetar en strategi på konsumentområdet för att utveckla sådana| | produktions- och konsumtionsmönster som minskar påfrestningen på| | miljön och bidrar till en långsiktig hållbar utveckling. Arbetsgruppen: Arbetsgruppens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har uttalat sig i denna del är positiva till arbetsgruppens bedömning. understryker vikten av miljöinformation till barn och ungdomar, då den enskildes livsstil och dennes roll i arbetet med att lösa miljöproblemen kommer att bli alltmer betydelsefull framöver. påpekar att miljöområdet är komplicerat, bl.a. på grund av att vedertagna rön ständigt ändras i och med att forskningen gör nya upptäckter. Därför måste man i miljöarbetet vara mycket tydlig med vad som avses med "produktions- och konsumtionsmönster". anser att en europeisk handlingsplan för miljömässigt hållbara konsumtions- och produktionsmönster bör innehålla ett statistiksystem för att följa utvecklingen. Konsumenter i samverkan anser att arbetsgruppens förslag behöver förtydligas och förstärkas. Skälen för regeringens bedömning: Miljömålet för konsumentpolitiken i är nytt. Det svarar mot krav och behov som finns hos konsumenterna. Medvetenheten om sambandet mellan miljö och konsumtion har stadigt ökat och människor är villiga att ta ett större ansvar för miljön . Detta gäller inte bara konsumenter i , utan undersökningar visar att denna inställning råder hos stora konsumentgrupper i . Men det är inte alltid lätt för konsumenterna att i sitt praktiska liv agera och leva miljövänligt. En viktig uppgift för konsumentpolitiken är därför att se till att konsumenterna får underlag för att bedöma de miljömässiga konsekvenserna av sin konsumtion och också ges praktiska förutsättningar att spela en aktivare roll för att belastningen på miljön skall minska. Det finns styrmedel, såväl informativa och administrativa som ekonomiska, som kan påverka konsumtion och produktion i en miljöanpassad riktning. Exempel på styrmedel inom främst konsumentområdet är miljömärkning och miljövarudeklarationer. Dessa används i viss utsträckning men bör utvecklas vidare också i det internationella samarbetet. Vid produktutveckling och produktion bör arbetet med internationell standardisering, livscykelanalyser och miljörevisioner främjas. Miljöskatter, t.ex. skatten på koldioxid, är exempel på viktiga ekonomiska styrmedel. I kommissionens andra konsumentpolitiska program som antogs framhölls det nära sambandet mellan konsumentpolitik och miljöpolitik. I kommissionens konsumentpolitiska prioriteringar som gäller för har kommis- sionen gått längre. Ett av de prioriterade områdena är främjandet av ett praktiskt förhållningssätt till utveckling av hållbara konsumtionsmönster. Kommissionen framhåller vikten av utbildning och information som medel att förstärka konsumenternas medvetenhet. En förutsättning för att konsumenter skall kunna göra rationella konsumtionsval är ju att de har tillgång till relevant, begriplig och neutral information både i fråga om miljö- och funktionsaspekter på produkter. Kommissionen framhåller att konsumenterna ofta har svårigheter att bedöma en produkts miljöpåverkan i jämförelse med en annan. Det är därför viktigt att system som bygger på livscykelanalyser vidareutvecklas för att en jämförelse av produkters påverkan på miljön i produktions- och användningsfasen samt vid kvittblivning kan göras. EG:s miljömärkningssystem infördes (rådets förordning [EEG] nr 880/92). Arbetet med att utarbeta kriterier har gått långsammare än beräknat. har kriterier för åtta produktgrupper fastställts, bl.a. för tvättmedel, hushålls- och toalettpapper samt tvätt-och diskmaskiner. Endast ett fåtal licen- ser har beviljats. De enda produkter som är märkta med EG-blomman och som finns på den europeiska marknaden är tvättmaskiner och hushållspapper. Enligt artikel 18 i förordningen skall systemet utvärderas och förordningen revideras . På miljöministerrådsmötet rådde stor enighet om vikten av att medlemsstaterna aktivt bör ges möjlighet att delta i revideringen. Kommissionen har inlett revideringsarbetet och hållit ett möte med experter från medlemsstaterna. kommer att aktivt medverka och lämna synpunkter och förslag till förändringar i systemet med utgångspunkt i erfarenheterna av det nordiska miljömärkningssystemet. För att ett miljömärkningssystem skall bli framgångsrikt krävs att systemet uppnår hög trovärdighet både hos konsumenter och tillverkare. Detta i sin tur förutsätter att kriterierna har höga miljö- och kvalitetskrav samt att testning och kontroll görs av oberoende organ. Detta synsätt är grunden för den svenska hållningen. Utöver EG:s miljömärkningssystem finns också EG:s energideklarationssystem som en vägledning för konsumenterna i deras val av hushållsapparater. Energieffektiviteten anges på en skala utformad så att den stimulerar framställning av mer effektiva produkter utan att ge avkall på de viktigaste funktionsegenskaperna. I kommissionens handlingsprogram framhålls behovet av att dessa och andra märkningssystem vidareutvecklas. Regeringen stödjer dessa strävanden och anser att kommissionen bör utveckla en tydlig strategi för att uppnå långsiktigt hållbara produktions- och konsumtionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön. Det är viktigt att den strategi som utarbetas tar hänsyn till såväl miljöintressena som företagens behov av enkla och lätthanterliga regler. För att uppnå detta syfte kan som tidigare nämnts olika styrmedel användas. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör aktivt delta i arbetet för en| | bred och samlad konsumentforskning inom EU. Regeringen avser | | att verka för att konsumentforskningen skall ingå i EU:s femte | | ramprogram för forskning. Arbetsgruppen: Arbetsgruppen anser att bör verka för att EU-medel ställs till förfogande för att en samlad bild av den konsumentforskning som bedrivs i medlemsländerna skall kunna ställas samman. Målet bör vara att få till stånd ett framtida forskningssamarbete samt ett utbyte av forskarrön mellan länderna. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i allmänhet inte lämnat några särskilda synpunkter i denna del. Konsumenter i samverkan - anser dock att bör verka för en utökad forskning kring livsmedels lämplighet från hälso- och näringssynpunkt. Skälen för regeringens bedömning: Forskning är ett betydelsefullt instrument för en resultatinriktad konsumentpolitik. Genom forskningsinsatser kan olika problem för konsumenterna kartläggas och orsaker analyseras. Forskningen kan ge ökad kunskap om konsumenternas förhållanden och om hur dessa kan förbättras. I betänkandet Forskning för vår vardag (SOU 1996:10) har en särskild utredare presenterat ett förslag till konsumentpolitiskt forskningsprogram. Det skall ligga till grund för regeringens ställningstagande i den forskningspolitiska proposition som regeringen avser att lägga fram . I utredarens uppdrag har bl.a. ingått att kartlägga den konsumentpolitiska forskningen i med utblick mot de nordiska länderna och EU. Regeringen bedömer att det knappast finns en uttalad policy inom EU- kommissionen när det gäller konsumentforskning och forskningens roll i det konsumentpolitiska arbetet. Regeringen avser mot denna bakgrund att verka för att konsumentforskningen skall ingå i EU:s kommande 5:e ramprogram för forskning. Det bör vara en självklar målsättning att svenska forskare deltar i EU:s forskningsprogram. Normalt krävs att man ingår i ett konsortium med forskare från olika länder. Särskilda resurser finns inom EU/som kan sökas för forskargrupper som vill delta med konsumentforskning inom EU:s ramprogram. Det nordiska samarbetet på konsumentområdet utgör en viktig bas för respektive nordiskt lands agerande i olika konsumentfrågor inom EU. Det bör självfallet också gälla för konsumentforskningen. Ett övergripande mål i det nordiska konsumentpolitiska handlingsprogrammet är att utöka och bredda konsumentforskningen. har uttalat en vilja att aktivt arbeta för ökad konsumentforskning på det nordiska och det internationella planet. I detta sammanhanget har fastställt ett program för konsumentforskning samt förordnat en koordinator för att främja det nordiska konsumentforskningsarbetet. Erfarenheterna av detta initiativ kan ge vidare vägledning även för respektive nordiskt lands agerande för konsumentforskningen inom EU. 8 Vägar till inflytande i EU 8.1 Inflytande i EU:s institutioner -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Inflytande i EU:s institutioner kräver | | att , genom formella och informella kanaler, verkar för | | svenska ståndpunkter. Detta kan ske genom att lägger | | fram reformförslag, medverkar med experter, bygger allianser | | och informerar om svenska uppfattningar. Arbetet bör präglas av | | framförhållning, förankring och flexibilitet. Arbetsgruppen: Arbetsgruppens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig särskilt i denna fråga är positiva till arbetsgruppens bedömning. framhåller att möjligheterna att påverka kommissionen måste ställas i centrum och att den lobbying som bedrivs av mer eller mindre enskilda intressen självfallet inte bör få dominera lobbyverksamheten. Nämnden anför vidare att det förefaller lämpligt att i vidare utsträckning än vad som är fallet låta nationella experter arbeta hos kommissionen , men att myndigheter med begränsade resurser inte har råd att avlöna en vikarie för den som sänds ut som nationell expert och som under den tiden fortfarande avlönas av sin myndighet. Det bör därför enligt nämndens mening övervägas att skapa förutsättningar också för myndigheter av storlek att medverka med nationella experter, t.ex. i den nu i EU-arbetet aktuella frågan om tvistlösning (access to ). påpekar att rapporten nästan enbart diskuterar möjligheten till inflytande i generaldirektoratet för konsumentfrågor (DG XXIV) men att det är lika viktigt att nå exempelvis DG IV (konkurrens), DG VI (jordbruk) och DG XV (finansiella frågor) med konsumentkrav. Konsumentberedningen vill framför allt lyfta fram förslaget att engagera en tjänsteman på heltid för att bevaka konsumentfrågorna. Denne kan spela en viktig roll exempelvis när det gäller att fånga upp synpunkter från de svenska konsumentföreträdarna. delar uppfattningen att det är angeläget att söka allianspartners bland övriga medlemsländer. Dagligvaru- leverantörernas Förbund påpekar att de föreslagna åtgärderna bör kompletteras med kontakter med den regionala kommittén inom EU, vilken i sammanhanget enligt förbundet torde vara minst lika viktig som ESK. Skälen för regeringens bedömning Framförhållning, förankring och flexibilitet En förutsättning för att få gehör för svenska intressen på konsumentområdet såväl som på andra områden är att det svenska EU-arbetet präglas av god framförhållning. Redan i ett tidigt skede i EU:s beslutsprocess på kommissionsnivå och i rådsarbetsgrupper måste verka för svenska ståndpunkter. Det är viktigt att tidigt veta vad som bör uppnås och finna lämpliga strategier för att nå dit. En annan viktig förutsättning för svenska framgångar i förhandlingsarbetet är en tidig politisk förankring hos berörda myndigheter och hos konsumentorganisationer och andra intresseorganisationer. I detta syfte är det bl.a. nödvändigt att ha beredningsorgan för EU-frågor för konsumentpolitiska intressenter. En tredje förutsättning för att svenska intressen skall få genomslag är att vi kan visa flexibilitet i förhandlingssituationer genom tydlig målangivelse men med flexibla vägval till målet. Svenska ståndpunkter på konsumentområdet skall på kommissionsnivå, på rådsnivå och i våra kontakter med parlamentet präglas av dessa synsätt. Det är i princip kommissionen ensam som har rätten att ta initiativ till lagstiftning och andra reformer. De enskilda medlemsländerna har inte rätt till medbestämmande när det gäller vilka frågor som skall tas upp utan prioriteringarna är beroende av vad kommissionen finner väsentligt och angeläget inom olika politikområden. Men detta innebär inte att kommissionen är isolerad i sitt arbete. Kommissionen är en öppen organisation som inbjuder till samarbete på olika sätt. Det finns därför flera olika vägar att påverka kommissionens arbete. Ett sätt är att verka för att svenska experter kommer med i arbetsgrupper som tar fram underlag för reformer. Det är därför viktigt att kommissionen får kännedom om vilka svenska experter som finns på konsumentområdet. Ett annat sätt att påverka är att föra fram svenska erfarenheter och synpunkter via informella kanaler till ansvariga tjänstemän inom kommissionen gärna stöttat av övertygande dokumentation översatt till olika språk. Bl.a. danska erfarenheter visar att det är mycket värdefullt att ha goda personliga kontakter med berörda tjänstemän. Möjligheten att ha nationella experter i kommissionen bör också utnyttjas i största möjliga utsträckning. För att öka kunskapen om och intresset för den svenska konsumentpolitiken bör ledande tjänstemän inom kommissionen som arbetar med konsumentfrågor bjudas in till . Kontakterna bör inte begränsas till det direktorat som har hand om konsumentfrågorna (DG XXIV) utan omfatta alla enheter som har frågor som berör konsumenterna. Direkt påverkan på rådets arbete kan ske på tre nivåer, nämligen i rådets arbetsgrupper, i de ständiga representanternas kommitté (COREPER) och vid möten i konsumentministerrådet. Erfarenheterna av medlemskap i visar att det gäller att ha mycket god framförhållning i arbetet om man skall kunna påverka förslag som bereds. Ordförandelandet har mycket starkt inflytande över vilka av de frågor som kommissionen aktualiserar som skall tas upp till behandling i ministerrådet. Ett sätt att påverka är därför att ha kontakt med det tillträdande ordförandelandet och markera vilka frågor anser är viktiga föra upp på den konsumentpolitiska dagordningen. För att få genomslag för svenska intressen måste ståndpunkterna vara väl förankrade. Ofta måste man bilda allianser med andra medlemsländer. Det är vidare viktigt att aktivt bidra med expertkunnande, erfarenheter, ut- redningar m.m. i rådsarbetsgrupperna. Flexibilitet i arbetssättet är också nödvändigt för att nå goda resultat. Genom har parlamentets ställning stärkts. När det gäller konsumentskydd och frågor som rör den inre marknaden gäller den s.k. medbeslutandeproceduren. Den innebär att om parlamentet och rådet inte kan komma överens används ett förlikningsförfarande för att nå fram till ett beslut. Om inte parlamentet godtar förlikningsförslaget med absolut majoritet anses rättsakten icke antagen. Det är viktigt att via svenska EU-parlamentariker eller genom andra kanaler fånga upp vilka synpunkter parlamentarikerna har på olika reformer samt bevaka vilka ändrings- och tilläggsförslag som läggs fram i parlamentet. Det är också viktigt att EU-parlamentarikerna, särskilt de som är ledamöter och s.k. rapportörer i utskottet för miljö, hälsa och konsumentfrågor, hålls informerade om svenska erfarenheter, synpunkter och initiativ på konsumentområdet. (, CC), Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) och är viktiga organ för konsumentinflytande i EU. kom genom att kommissionen omstrukturerade en kommitté som funnits . Tanken är att den nya kommittén skall vara mer flexibel, effektiv och förankrad nationellt än den som tidigare funnits. Kommittén består av femton nationella konsumentorganisationer och fem europeiska organisationer. Den skall ge kommissionen råd när det gäller olika konsumentpolitiska frågor. I ESK finns många olika intressenter företrädda. Medlemsstaterna har möjlighet att till ledamöter föreslå bl.a. företrädare för konsumenterna. I stärktes ESK:s roll när det gäller att förbereda lagförslag. Kommittén har också rätt att på eget initiativ ge sin syn på olika frågor. inrättades genom och avger rådgivande yttranden till rådet och kommissionen. Dessa tre kommittéer är intressanta fora för när det gäller erfarenhetsutbyte om konsumentfrågor samt för att sprida information om svenska kunskaper och ståndpunkter på konsumentområdet. 8.2 Nordisk samverkan och kontakter med andra medlemsländer -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Nordiskt samarbete ger en viktig grund | | för att påverka EU:s konsumentpolitik. | | Erfarenhetsutbyte med andra EU-länder är också angeläget för att| | öka intresset för konsumentfrågorna och hitta lösningar på det | | problem som konsumenterna möter på den gemensamma marknaden. Arbetsgruppen: Arbetsgruppens bedömning överensstämmer i allt väsentligt med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga sakliga invändningar mot arbetsgruppens bedömning i denna del. påpekar att man löpande har en mängd informella kontakter med personer och organ, som på olika sätt har betydelse för utvecklingen inom europeisk konsumentpolitik, t.ex. systermyndigheter, standardiseringsorgan och konsumentorganisationer i andra länder. Skälen för regeringens bedömning För att nå framgång i strävan att stärka konsumenternas intressen och inflytande i EU krävs inte bara insatser i EU:s institutioner utan också kontakter med andra länder i . I rapporten samarbete i en ny tid, från och Nordiska gemensamma arbetsgrupp , behandlas det nordiska samarbetet i ljuset av folkomröstningarna om EU-medlemskap för , och . I rapporten understryks bl.a. att det nordiska samarbetet bygger på genuin värdegemenskap mellan de nordiska länderna. Samarbetet är en del av ett bredare nordiskt samarbete. Det nordiska samarbetet bör, sägs det, användas för att på ett tidigt stadium diskutera långsiktiga EU/EES-frågor som har nordiska dimensioner. Bland prioriterade områden nämns konsumentpolitiken. Det är mot den här bakgrunden en huvuduppgift för det nordiska konsumentpolitiska arbetet att utöva största möjliga inflytande på utvecklingen av EU:s konsumentpolitik. Från nordisk sida bör olika medel för påverkan utnyttjas. Inflytande kan nås genom debatt, dialog, seminarier, utredningar m.m. Nordiska rapporter bör översättas till åtminstone engelska och spridas till berörda EU-institutioner. Det nordiska samarbetet inom och för konsumentfrågor (ÄK- Konsument) är således angeläget. Kontakter med andra EU-länder Ett aktivt erfarenhetsutbyte med andra EU-länder är viktigt för att öka intresset för konsumentfrågorna och hitta konstruktiva lösningar på de problem som konsumenterna ställs inför på den gemensamma marknaden. Genom att i många avseenden anses som ett föregångsland när det gäller konsumentpolitiken borde det finnas goda möjligheter att förankra svenska konsumentpolitiska ståndpunkter. har t.ex. goda kontakter med myndigheter och konsumentorganisationer i andra länder. , , , och samt BEUC bör nämnas särskilt i detta sammanhang. Det är angeläget att fortsatt utveckla ett gott samarbete med dessa länder och organisationer liksom att försöka få förståelse för det svenska synsättet även hos andra medlemsländer. Det finns flera europeiska nätverk som arbetar med konsumentfrågor bl.a. , och The Consumer Debt Net. Arbetet i dessa nätverk har visat sig mycket värdefullt och det är naturligt för svenska konsumentföreträdare att delta i arbetet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Informations- och erfarenhetsutbytet | | mellan regeringen och konsument- och näringslivsorganisationer | | när det gäller konsumentfrågor i EU bör förbättras. Bl.a. kommer EU-| | arbets- och referensgrupperna att ses över. | | Inom ramen för de rutiner som gäller för beredningen av EU- | | frågor inom förvaltningen kommer samverkan mellan regerings- | | kansliet och myndigheterna på konsumentområdet att stärkas. Arbetsgruppen: Arbetsgruppens bedömning överensstämmer väsentligen med regeringens. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som kommenterat frågan är de flesta positiva till den bedömning som görs av arbetsgruppen. betonar vikten av att ytterligare utveckla och förstärka dialogen mellan näringslivet och konsumentföreträdare. och Samhälle påpe- kar att frivilligorganisationer generellt har ett stort behov av utökade resurser och efterlyser också någon form av brevlåda för informationsutbyte. Denna remissinstans, liksom , understryker vikten av tidig information. Detsamma gäller , som påpekar att man redan tidigare framhållit att kanaler måste skapas mellan departement/myndigheter å ena sidan och folkrörelser å den andra, så att organisationerna på ett så tidigt stadium som möjligt kan ta del av information om EU. Konsumentråd föreslår att samordningen mellan olika intressenter organiseras i ett partnerskap, för vilket är berett att vara huvudman under förutsättning att finansieringen kan lösas. anser att insatser i första hand behövs för att stärka konsumentorganisationernas ställning i och och anser att arbetsgruppen presenterat för få förslag i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Genom EU-medlemskapet har möjligheter till inflytande på alla frågor som behandlas inom unionen. Mängden frågor som hanteras inom har ökat påtagligt i och med medlemskapet. har kraven på snabba ställningstaganden ökat. Utvecklingen kräver en effektiv samordning och ändamålsenlig organisation. Formaliserade rutiner har lagts fast för beredningen inom och när det gäller ståndpunkter som för fram inom EU. , fackutskotten i , fackdepartementen, EU- beredningen i , i och svenska representationen vid EU i deltar i olika skeden i arbetet. samarbetar nära med myndigheterna i EU-arbetet. När det gäller att stärka konsumenternas ställning och inflytande i EU är de svenska konsumentmyndigheternas insatser viktiga.