prop · GJ036 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:6 Vidareutveckling av systemet med miljöklasser för fordon m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenteras förslag till vissa övergripande riktlinjer för miljöklassystemets framtida utveckling. Miljöklassystemet bör således även i fortsättningen utnyttjas när utsläppen av luftföroreningar skall minskas. kan det kompletteras med koldioxid- och bullerkrav. Miljöklassystemet enligt bilavgaslagen (1986:1386) kompletteras med klasserna 1 E för elbilar och 1 H för hybridbilar. Detta föranleder följdändringar i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Tillverkarens åtagande att kostnadsfritt för bilägaren avhjälpa sådana brister i avgassystemet som upptäcks vid myndighetskontroll utvidgas till att omfatta även brister som konstaterats vid märkesverkstäder eller genom bilens särskilda utrustning. Om fordonet importerats av någon annan än tillverkaren eller dennes ställföreträdare, bör kostnaden för eventuella rättelseåtgärder vid en återkallelse av fordon bäras av ägaren. Ett förenklat certifieringsförfarande för avgasrelaterade reservdelar, tillbehör och utbyteskatalysatorer bör införas i avvaktan på att gemensamma regler beslutas i FN:s ekonomiska kommission för , ECE, eller inom EU. Lagändringarna föreslås träda i kraft såvitt avser miljöklassindelningen och i fråga om tillverkaransvaret. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:69) om för- säljningsskatt på motorfordon....................... 6 3 Ärendet och dess beredning................................. 10 4 Avgaskrav och miljöklasser för bilar....................... 11 4.1 Miljöklassystemets vidareutveckling................. 13 4.2 Miljöklassning av el- och hybridfordon.............. 17 4.3 Ett stärkt skydd för bilägarna...................... 20 4.4 Tillverkaransvaret vid parallellimport.............. 21 5 Certifiering av avgasrelaterade reservdelar................ 24 6 Ikraftträdande............................................. 26 7 Statsfinansiella effekter.................................. 26 8 Författningskommentar...................................... 26 8.1 Förslaget till lag om ändring av bilavgaslagen (1986:1386) 26 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon.................... 27 Bilaga 1 Sammanfattning av del- betänkande (SOU 1995:31) Ett vidareutvecklat miljöklassystem i EU ............................... 28 Bilaga 2 lagförslag................... 38 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna och samman- ställning av remissvaren............................ 41 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag ........................ 52 Bilaga 5 Lagrådets yttrande.................................. 58 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... 59 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386), 2. lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386) Härigenom föreskrivs att 2 a och 6 §§ bilavgaslagen (1986:1386) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a §1 -------------------------------------------------------------------- Bilar som omfattas av krav på Bilar som omfattas av krav på avgasgodkännande skall delas in avgasgodkännande eller som är i miljöklasser. I fråga om last- inrättade för att drivas med bilar och bussar med en elektricitet från batterier totalvikt över skall delas in i miljöklasser. I skall indelningen endast fråga om lastbilar och bussar omfatta bilar som är försedda med en totalvikt över 3 500 med dieselmotor. En bil hänförs kilogram skall indelningen i samband med avgasgodkännandet endast omfatta bilar som är till den miljöklass som anges försedda med dieselmotor. En bil av tillverkaren, om bilen hänförs i samband med uppfyller utsläppskraven för den avgasgodkännandet eller annat angivna miljöklassen. godkännande till den miljöklass som anges av tillverkaren, om bilen uppfyller utsläppskraven för den angivna miljöklassen. Indelningen i miljöklasser skall omfatta a) bilar som uppfyller de krav i fråga om utsläpp av avgaser och andra ämnen som avses i 2 § första stycket (miljöklass 3), b) bilar som har väsentligt lägre utsläpp eller uppfyller högre krav i fråga om avgasreningssystemets hållbarhet (miljöklass 2), -------------------------------------------------------------------- c) bilar enligt b) som c) bilar enligt b) som dessutom uppfyller särskilt höga dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande krav beträffande avgasreningssystemens avgasreningssystemens hållbarhet hållbarhet eller som till följd eller som till följd av låga av låga utsläpp av avgaser och utsläpp av avgaser och andra andra ämnen eller låga bul- ämnen eller låga bulleremissioner leremissioner är särskilt lämpade är särskilt lämpade för användning i för användning i tätortstrafik tätortstrafik (miljöklass 1), (miljöklass 1). d) bilar som är inrättade för att drivas med enbart elektricitet från batterier (miljöklass 1 E), e) bilar som är inrättade för att drivas med antingen elektricitet från batterier eller förbränningsmotor (miljöklass 1 H). 6 §2 -------------------------------------------------------------------- Som villkor för avgasgodkän- Som villkor för avgasgodkännande nande gäller att tillverkaren gäller att tillverkaren gentemot gentemot ägarna av fordonen åtar ägarna av fordonen åtar sig att sig att kostnadsfritt avhjälpa kostnadsfritt avhjälpa bristerna, om fordonen vid bristerna, om det vid myndighets kontroll visar sig myndighets kontroll eller på inte uppfylla de krav som annat tillförlitligt sätt visas föreskrivits med stöd av 3 §. att fordonen inte uppfyller de krav som föreskrivits med stöd av 3 §. Tillverkaren är inte skyldig att åta sig att avhjälpa brister på fordon som är äldre än och inte heller brister som beror på fordonens ägare eller brukare eller på en olyckshändelse eller därmed jämförlig omständighet. Skyldigheten gäller inte heller fordon med en totalvikt av högst som har körts mer än 80 000 kilometer eller fordon med högre totalvikt som har körts mer än 160 000 kilometer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om utformningen av tillverkarens åtagande enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft, i fråga om 2 a § , och i övrigt . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1991:655. 2 Senaste lydelse 1990:614. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenom föreskrivs att 2 och 8 §§ lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon1 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595) och i bilregisterkungörelsen (1972:599). -------------------------------------------------------------------- Med miljöklasserna 1, 2 eller Med miljöklasserna 1, 2, 3, 1 E 3 avses i denna lag de eller 1 H avses i denna lag de miljöklasser som anges i 2 a § miljöklasser som anges i 2 a § bilavgaslagen (1986:1386). bilavgaslagen (1986:1386). I fråga om fordon, som är I fråga om fordon, som är inrättat för drift med inrättat för drift med elektricitet från batterier, elektricitet från batterier, skall vid beräkning av skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för tjänstevikten avdrag göras för vikten av batterierna och de vikten av batterierna och de särskilda anordningar som fogar särskilda anordningar som fogar samman battericellerna. Personbilar, lastbilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skall vid tillämpningen av denna lag hänföras till miljöklass 1. För personbilar, lastbilar och bussar som avses i tredje stycket skall skatt inte tas ut om skattskyldigheten inträder - . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1984:159. 2 Senaste lydelse 1994:1789. Ändringarna innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. Skatten utgår för skattepliktiga personbilar, bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller. --------------------------------------------------------------------- Fordonsslag miljöklass 1 miljöklass 2 miljöklass 3 --------------------------------------------------------------------- 1. Personbil per öre per öre per kilogram kilogram kilogram tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, ökat med --------------------------------------------------------------------- 2. buss 70 med en öre per öre per öre per totalvikt av kilogram kilogram kilogram högst 3 500 tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, kilogram ökat med --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronor överstigande --------------------------------------------------------------------- 3. lastbil 70 med öre per öre per öre per skåpkarosseri kilogram kilogram kilogram med en tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, totalvikt av ökat med högst 3 kilogram --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronor överstigande --------------------------------------------------------------------- 4. lastbil utan skåpkarosseri med en totalvikt av högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor överstigande kronor --------------------------------------------------------------------- Skatten utgår för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger , med om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med om tjänstevikten är högre än men inte överstiger , samt i annat fall med . Skatten tas ut för skattepliktiga personbilar, bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller. --------------------------------------------------------------------- Fordonsslag miljöklass 1 miljöklass 2 miljöklass 3 --------------------------------------------------------------------- 1. Personbil per öre per öre per kilogram kilogram kilogram tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, ökat med --------------------------------------------------------------------- 2. buss 70 med en öre per öre per öre per totalvikt av kilogram kilogram kilogram högst 3 500 tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, kilogram ökat med --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronor överstigande --------------------------------------------------------------------- 3. lastbil 70 med öre per öre per öre per skåpkarosseri kilogram kilogram kilogram med en tjänstevikt tjänstevikt tjänstevikt, totalvikt av ökat med högst 3 kilogram --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor kronor överstigande --------------------------------------------------------------------- 4. lastbil utan skåpkarosseri med en totalvikt av högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 totalvikt kronor överstigande men högst --------------------------------------------------------------------- med en - 20 000 65 000 totalvikt kronor överstigande kronor --------------------------------------------------------------------- Skatten tas ut för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger , med om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med om tjänstevikten är högre än men inte överstiger , samt i annat fall med . ------------------------------------------------------------------- För personbilar, lastbilar och bussar som tillhör miljöklass 1 E eller 1 H skall skatt tas ut med mot- sva- rande belopp som gäller för miljö- klass 1. Denna lag träder i kraft . För personbilar, lastbilar och bussar som tillhör miljöklass 1 E eller 1 H skall inte försäljningsskatt tas ut för tiden till och med . **FOOTNOTES** 3 Senaste lydelse 1995:915. 3 Ärendet och dess beredning Systemet med miljöklasser för fordon kopplade till differentierad försälj- ningsskatt infördes på förslag av regeringen (prop. 1990/91:156, bet. 1990/91:SkU25 rskr. 1990/91:344) års modeller. Förslaget baserades på ett underlag från (SOU 1989:83-84). I proposition Om åtgärder mot klimatpåverkan (1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) bedömde regeringen att systemet bör vidareutvecklas. En orsak var vissa problem som uppstod i samband med systemets introduktion. Ett annat skäl var närmande till EG samt expertdiskussionerna inom ramen för EES- avtalet. Därutöver medför systemets uppläggning att det med vissa mellanrum behöver justeras. Regeringen beslöt därför om direktiv till en särskild utredare om en vidareutveckling av systemet med miljöklasser för fordon m.m. (dir. 1993:64). Föranlett av utfallet av förhandlingarna om ett svenskt medlemskap i gav regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 1994:37) utredningen i uppdrag att lägga fram ett förslag om sänkning av den löpande beskattningen för lätta fordon i miljöklass 1 samt att föreslå ett system för stöd till fordon med mycket låga utsläpp. Med utgångspunkt i utredningens förslag i betänkandet Bilars miljöklassning och EG (SOU 1994:111) samt remissinstansernas synpunkter föreslog regeringen i propositionen Försäljningsskatten på motorfordon (prop. 1994/95:55, bet. 1994/95:SkU5, rskr. 1994/95:154) att lätta fordon i miljöklass 1 skulle befrias från årlig fordonsskatt samt att personbilar, lastbilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skulle befrias från försäljningsskatt. slopades nedsättningen av försäljningsskatten för lätta fordon i miljöklass 1 jämfört med miljöklass 2. överlämnade den särskilde utredaren delbetänkandet Ett vidareutvecklat miljöklassystem i EU (SOU 1995:31). En sammanfattning av delbetänkandet finns som bilaga 1. Utredningens lagförslag återfinns i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en remissammanställning finns i bilaga 3. Lagförslagen har granskats av Lagrådet, som lämnat förslagen utan erinran. Den till Lagrådet remitterade lagtexten finns som bilaga 4. Lagrådets yttrande har tagits in som bilaga 5. En viss redaktionell bearbetning av lagförslagen har därefter vidtagits. 4 Avgaskrav och miljöklasser för bilar Av regeringens redovisning i "Miljön Vårt gemensamma ansvar" (skr. 1994/95:120, bet. 1994/95:JoU16, rskr. 1994/95:306) framgår att utsläppen av kväveoxider, kolväten, kolmonoxid och partiklar från vägtrafiken långsiktigt minskar som en effekt av införandet av stränga avgaskrav för fordon. Dock motiverar storleken av utsläppen av dessa luftföroreningar ytterligare åtgärder inte minst inom vägtrafiken. Ett led i regeringens strategi inom detta område är att arbeta för successivt skärpta avgaskrav för vägfordon kopplade till ekonomiska styrmedel med utgångspunkt i de handlingsramar som ges av medlemskapet i EU. I har kraven på avgasrening för bilar successivt skärpts . I avgaskraven ingår gränsvärden för utsläpp av olika föroreningar och hållbarhetskrav i kombination med tillverkaransvar för avgasreningens hållbarhet. Ansvaret innebär bland annat att tillverkaren enligt 6 § i bilavgaslagen (1986:1386) kan åläggas att vidta rättelse om de föreskrivna kraven på begränsning av utsläpp inte uppfylls. års modeller infördes ett system för miljöklassning av fordon, som innebär att alla slag bilar som omfattas av krav på avgasgodkännande enligt 2 § bilavgaslagen skall delas in i miljöklasser. En bil hänförs i samband med avgasgodkännandet till den miljöklass som anges av tillverkaren. Denne kan välja att certifiera nya fordon i valfri miljöklass. Tillåtna utsläppsnivåer och testmetoder preciseras i bilavgasförordningen (1991:1481). utfärdar närmare tillämpningsföreskrifter. Syftet med miljöklassystemet för bilar är att stimulera en förtida introduktion av fordon med en högre tekniknivå än de fordon som uppfyller gällande baskrav. En viktig utgångspunkt för arbetet med att definiera kraven för de bättre miljöklasserna var det internationella samarbetet i den så kallade Stockholmsgruppen. I den ingick representanter på expertnivå från länder med särskilt höga ambitioner på bilavgasområdet. En central tanke med systemets uppläggning var, som framgår av proposition 1990/91:156, att bilindustrin skulle erhålla tillräckligt långa ledtider för att förbereda sig för successiva skärpningar av utsläppskraven för fordon. De kravnivåer som valdes för lätta fordon när systemet infördes var baserade på amerikanska förebilder och var avsedda att medföra en dynamisk utveckling. Miljöklass 3 utgör de gällande baskraven för de olika fordonskategorierna modeller. Miljöklass 2 kan anses representera en förmodad kommande kravnivå och miljöklass 1 för lätta fordon en s.k. spetsteknologinivå. För tunga fordon gäller samma avgaskrav för miljöklasserna 1 och 2. I miljöklass 1 tillkommer strängare bullerkrav. Lagen om försäljningsskatt på motorfordon (1978:69) ändrades när miljö- klassystemet infördes så att skatten för personbilar, lätta lastbilar och bussar differentierades till förmån för miljöklasserna 1 och 2. De differentierade skattesatserna avser bilar års modeller. Skattereglerna trädde i kraft . För tunga fordon uppsköts dock införande av skattedifferentiering i två omgångar till . Liksom i har EG:s lagstiftning inom området skärpts i etapper sedan den först infördes . Bestämmelserna om avgasutsläppen från motordrivna fordon finns i rådets direktiv /220/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftföroreningar genom avgaser från motorfordon, 72/306/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från dieselbränsle som används i fordon och 88/77/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon. EU:s avgaskrav innefattar liksom bilavgasförordningen gränsvärden för utsläpp av olika föroreningar samt föreskrifter om den provmetod som skall användas. För personbilar gäller liksom i att avgasreningsutrustningens hållbarhet skall dokumenteras. Däremot saknas en motsvarighet till det svenska tillverkaransvaret, vad beträffar såväl kontroll av bilar i bruk som det särskilda åtagandet gentemot bilägaren. EG-direktiven är helt inriktade på typgodkännandet, det vill säga de krav som ställs på en ny bil innan den kan släppas ut på marknaden. Det fanns tidigare viktiga skillnader mellan de svenska avgasreglerna och motsvarande regler inom EU. Dessa är nu på god väg att elimineras. Kraven på utsläppen från personbilar skärps genom rådets direktiv /12/EG av till en nivå som motsvarar miljöklass 2. För lätta lastbilar och bussar behandlas nu ett förslag inom EU som skärper kraven med början . Vad gäller tunga fordon skärps kraven för avgasgodkännanden av nya dieselmotorer, till en nivå som motsvarar utsläppskraven enligt miljöklass 2 i enlighet med rådets direktiv /542/EEG av om tillägg till direktiv /77/EEG. förväntas presentera förslag till avgaskrav för dessa tre fordonsgrupper som avses bli obligatoriska och framåt. De nya avgaskraven som börjar gälla inom EU medför att de svenska reglerna måste ses över och att miljöklassystemet behöver uppdateras. Medlemskapet i EU ger viktiga ramar för bilavgaslagstiftningen. Ytterligare tekniska krav får sålunda inte ställas på bilar som typgodkänts enligt . Det är visserligen möjligt för medlemsländerna att introducera miljöklasser med kravnivåer som är strängare än de som specificeras i avgasdirektiven, men de gällande avgasdirektiven begränsar rätten att differentiera försäljningsskatten till förmån för fordon som möter strängare avgaskrav än de obligatoriska. Endast fordon som möter en beslutad, men ännu ej obligatorisk, kravnivå får gynnas. Medlemsstaternas handlingsfrihet är emellertid större när det gäller den årliga fordonsskatten. Elbilar omfattas inte av . En konsekvens av detta var att i samband med medlemsskapet i EU fick förändra incitamentet för lätta fordon i miljöklass 1 från en sänkt försäljningsskatt i förhållande till miljöklass 2 till en femårig befrielse från fordonsskatt (prop. 1994/95:55, bet. 1994/95:SkU5, rskr. 1994/95:154). Orsaken var att det ännu inte har beslutats om en kravnivå inom EU som motsvarar denna miljöklass. Regeringens strategi för vidare arbete med miljöfrågor som medlem i EU utvecklas i skrivelsen Det svenska miljöarbetet i EU - Inriktning och genomförande (skr. 1994/95:167). driver frågan att kommande gemensamma kravnivåer i högre grad bör utgå från vad som är motiverat med tanke på miljösituationen. En annan viktig fråga är medlemsländernas möjlighet att ha ett miljöklassystem kopplat till ekonomiska styrmedel. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Miljöklassystemet för bilar är ett | | instrument att minska vägtrafikens miljöpåverkan och bör som sådant| | vidareutvecklas inom de ramar som ges av medlemskapet i EU. | | Behovet av tre eller flera klasser för varje kategori av bilar | | i det svenska miljöklassystemet kvarstår. Systemets primära mål bör| | även i fortsättningen vara att bidra till att minska utsläppen av| | luftföroreningar. kan det vara aktuellt att införa krav i| | fråga om koldioxidutsläpp eller bulleremissioner i systemet. | | Systemet med ett tillverkaransvar för avgasreningens funktion | | kan behållas tills vidare eftersom EG-rätten inte| | förhindrar detta. bedömning: Överensstämmer i stort med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna stödjer tanken på att miljöklassystemet skall utvecklas. i anser att ett vidareutvecklat miljöklassystem är ett bra instrument att nå miljömålen. tycker att det är angeläget att får behålla miljöklassystemet med tre klasser. Däremot är de ekonomiska styrmedlen otillräckliga och bör ökas. uppmärksammar att förslagen i utredningen är kostnadseffektiva. Gröna bilister anger att betänkandet inte innehåller någon egentlig analys av hur miljöklassystemet har fungerat och att det inte finns någon kostnads- eller konsekvensanalys av utredningens förslag. stödjer utredningens förslag om att det fortsatta arbetet bör inriktas på en anpassning av bilavgaslagens bestämmelser till . Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) anser att det finns skäl till att stor vikt läggs vid att utarbeta alternativ som lättare kan accepteras inom EU, t.ex. miljözoner i tätorter snarare än en utvidgning av miljöklassystemet. anser att för att bättre kunna bedöma mål och åtgärder bör det övervägas att ta fram någon typ av miljöindex på utsläppen. () anser att för att miljöklassystemet skall kunna bli en framgång och dessutom utvecklas vidare krävs en bättre förankring i industrin samt en internationell harmonisering av kraven. () påpekar att det är mycket viktigt att skattesystemet är enkelt och överskådligt.