prop · GJ03207 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken för att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten. I propositionen föreslås att ställer sig bakom målet att halvera den öppna arbetslösheten från samt att en process inleds för att stämma av utvecklingen varje halvår. Vidare redovisas ett antal åtgärder för att öka syselsättningen. 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Sammanfattning 4 2.1 Åtgärder för att öka sysselsättningen 4 2.2 Målet om en halvering av den öppna arbetslösheten5 2.3 Löpande uppföljning 5 3 En strategi för halvering av arbetslösheten 6 4 Den ekonomiska utvecklingen 16 5 Sysselsättning och arbetslöshet 19 6 statsfinanser och stabila priser 22 8 Utbildning och kompetens 26 10 Effekterna på de offentliga finanserna 32 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 41 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som regeringen förordat samt 2. godkänner vad regeringen har anfört (2.2) om målet att halvera den öppna arbetslösheten till Vidare föreslår regeringen att beslutar att förkorta motionstiden . 2.1 Åtgärder för att öka sysselsättningen Den ekonomiska politiken syftar till god tillväxt, full sysselsättning och stabila priser. statsfinanser är en nödvändig förutsättning för att ut- hålligt få ned arbetslösheten. Målet är att halvera den öppna arbetslösheten från . För att bidra till uppfyllandet av detta mål presenterar och konkretiserar regeringen nu ytterligare ett antal åtgärder som främjar tillväxt och sysselsättning. Samtliga förslag är fullt ut finansierade. Utgiftstaket ligger fast. - Den reguljära utbildningen byggs ut med 100.000 platser i vuxenutbildningen för att ge i första hand arbetslösa med låg utbildningsnivå en chans att förbättra sina kunskaper och därmed sina möjligheter på arbetsmarknaden. - Högskolan byggs ut med 30.000 platser. Utbyggnaden sker över hela landet med särskild tyngdpunkt på , Sundsvall-Härnösand-Östersund, Bergslagen och Sydöstra . Regeringen preciserar nu fördelningen av de 30.000 platserna. Minst hälften av platserna blir inom naturvetenskap och teknik. - Ett program genomförs omfattande för investeringar för hållbar utveckling och kretsloppsanpassning. - Ett program genomförs omfattande för småföretags-utveckling, förnyelse och tillväxt. - En fond omfattande för Östersjösamarbetet inrättas och inriktas bl.a. på att stärka näringslivsutvecklingen. Den nordiska investeringsbanken tillförs ytterligare resurser. - Arbetsgivaravgifterna reduceras för en lönesumma motsvarande . - Lättnader genomförs i dubbelbeskattningen med inriktning på små och medelstora företag. - Försäljningsskatten på motorfordon avskaffas för att stimulera bilförsälj- ningen. Förmånsbeskattningen av tjänstebilar sänks och förändras så att den blir beroende av den privata körsträckan. - Stämpelskatten reduceras till en tredjedel för att stimulera fastighetsmarknaden. - En översyn görs av förutsättningarna för expansion i tjänstesektorn. - Arbetsförmedlingarna stärks som de centrala resurserna reduceras. Kommunerna får en starkare roll. Användningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen blir mer flexibel. - Ersättningsnivån i a-kassan avses att höjas till . Kostnaderna finansieras helt genom regelförändringar inom a-kassan. - Arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring stärks. En bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen införs . - Tydliga och konkreta individuella handlingsplaner skall upprättas i samarbete mellan arbetsförmedlingen och den arbetssökande. - Arbetslösa ges möjlighet att studera på grund- och gymnasieskolenivå med ett särskilt utbildningsbidrag motsvarande arbetslöshetsersättningen. Även anställda kan få del av utbildningsbidraget under förutsättning att de ersätts med långtidsarbetslösa inskrivna vid en arbetsförmedling. - 40.000 äldre långtidsarbetslösa får sysselsättning i kommunerna, landstingen och staten med ersättning på a-kassenivå. 2.2 Målet om en halvering av den öppna arbetslösheten Det behövs en nationell kraftsamling för att framgångsrikt kunna bekämpa arbetslösheten. Alla måste ta ett gemensamt ansvar. Det är därför av stor vikt att ställer sig bakom målet att halvera den öppna arbetslös-heten från . Regeringen föreslår därför att godkänner vad regeringen anfört om målet att halvera den öppna arbetslösheten till . Regeringen kommer att följa upp utfallet av den strategi som redovisas i denna proposition för en halvering av den öppna arbetslösheten. En avstämning kommer att ske varje halvår, med början . Därmed inleds en process som är likvärdig med vad som gäller för det s.k. konvergensprogrammet. 3 En strategi för halvering av arbetslösheten Regeringens viktigaste uppgift är att bekämpa arbetslösheten. Uppdraget är att halvera den öppna arbetslösheten från . Arbetslösheten undergräver välfärden genom att såväl samhällsekonomi som samhällsmoral försvagas. Arbetslösheten skapar klyftor och påfrestningar både för vuxna och barn. Kampen för full sysselsättning är därför ytterst en kamp för att hålla samman . Regeringen och har samarbetat om den ekonomiska politiken. Detta samarbete har haft en avgörande betydelse för den politiska stabiliteten och bidragit till sänkta räntor och stärkt krona. Detta samarbete fullföljs nu genom en ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslöshet . Målet att halvera den öppna arbetslösheten är mycket ambitiöst. Under den djupa lågkonjunkturen försvann mer än 500.000 arbetstillfällen. All europeisk erfarenhet pekar på svårigheten att få ned arbetslösheten när den väl har nått en hög nivå. Uppgiften är svår, men inte omöjlig. Det är inte nog med att jobb skall skapas för de arbetslösa. Dessutom måste jobb skapas för de latent arbetssökande som åter efterfrågar ett jobb när möjligheten att få ett jobb ökar. Därtill kommer den normala årliga ökningen av arbetskraften. kommer därför att behöva av god sysselsättningstillväxt för att lyckas i kampen mot arbetslösheten. Vad har uppnåtts? Den ekonomiska politiken har varit framgångsrik. Den bild som tecknades i vårpropositionen (prop. 1995/96:150) visar en i flera avseenden positiv utveckling av mandatperioden: - BNP ökade 1995 och beräknas öka 1996. - Sysselsättningen ökade med 61.000 personer 1995 och beräknas öka med ytterligare 16.000 personer 1996. - Den öppna arbetslösheten minskade med 8.000 personer 1995 och beräknas minska med ytterligare 20.000 personer 1996. - Inflationen beräknas falla från 1996. Inflationen är nu lägre än den har varit . - Bytesbalansen visade ett rekordstort överskott på 1995 och beräknas ha ett överskott på 1996. statsfinanser och stabila priser är grunden i regeringens strategi för en halverad arbetslöshet. Saneringen av de offentliga finanserna är en nödvändig förutsättning för att arbetslösheten uthålligt skall kunna bekämpas. Målen är att stabilisera statsskulden som andel av BNP 1996, att reducera underskottet i de offentliga finanserna till av BNP 1997 och att nå balans i de offentliga finanserna 1998. Utgiftstaket ligger fast. Att fullfölja budgetsaneringen är en avgörande förutsättning för att räntorna skall kunna pressas ned och för att vårt lands ekonomi åter skall kunna stärkas. Även i dessa avseenden har den ekonomiska politiken varit framgångsrik : - Den offentliga sektorns finansiella underskott minskade från av BNP 1995 och beräknas minska till 1996. - Räntan på en femårig statsobligation har minskat från till . - har sänkt den s.k. reporäntan från till . - Den svenska kronan har stärkts med mot ecu-index . Sedan vårpropositionen presenterades finns det tecken på att den ekonomiska utvecklingen har varit något svagare än enligt prognos-erna. De offentliga finanserna tycks emellertid ha utvecklats något starkare. Ett särskilt problem är att sysselsättningen inte har utvecklats fullt så positivt och att arbetslösheten inte har minskat i den takt som då förväntades. Den minskning som skett av antalet sysselsatta är oroande. Delvis hänger denna utveckling samman med den fördjupade och utdragna avmattningen av den internationella konjunkturen, särskilt i EU:s kärnländer. Ytterligare insatser behövs! I den ekonomiska vårpropositionen beräknades att den öppna arbetslös-heten skulle komma att minska med ca 30.000 personer . Den skulle därmed komma att uppgå till . Uppdraget är således att minska den öppna arbetslösheten med , vilket motsvarar ca 140.000 personer. I vårpropositionen beräknades vidare den öppna arbetslösheten sjunka från . Det motsvarar en minskning av arbetslösheten med drygt 60.000 personer. Dessa beräkningar baserades på en tillväxt om 2-2,fram och inkluderade effekten av den omfattande utbildningssatsningen. De åtgärder som presenteras bedöms minska arbetslösheten med ytterligare ca 40.000 personer. har utvecklingen varit något svagare när det gäller sysselsättning och arbetslöshet än vad som förutsågs i vårpropositionen. Den sammantagna effekten av nya förutsättningar och åtgärder är svårbedömd. Det är emellertid klart att den ekonomiska tillväxten måste bli högre och att svensk ekonomi måste fungera bättre för att det uppsatta målet skall kunna nås. Detta kommer att kräva fortsatta insatser och en uppslutning från alla parter kring uppgiften. För att lägga en god grund för en långsiktigt hållbar utveckling och syssel- sättningsökning behövs en helhetssyn i den ekonomiska politiken. En grundläggande förutsättning är att återupprätta sunda offentliga finanser och vidmakthålla prisstabilitet. Vidare krävs åtgärder som främjar tillväxten på lång sikt. Det gäller både åtgärder som stärker individens kompetens och åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Slutligen behövs i dagens läge även åtgärder som relativt snabbt stimulerar produktionen. För att möta framtidens utmaningar krävs en höjd kunskaps- och kompetensnivå. främsta konkurrensmedel skall vara en välutbildad, kvalificerad och välbetald arbetskraft - inte en lågproduktiv och lågbetald arbetskraft. Det kräver att utbildningen byggs ut och förbättras. Det fordrar dessutom en förstärkt kompetensutveckling inom arbetslivet samt ett bättre utnyttjande av befintlig kompetens. Det kräver också att utbildningen sker under hela det yrkesverksamma livet, och inte enbart . Regeringen framhöll i vårpropositionen att utbildningen måste förbättras och byggas ut. Alla ungdomar skall tillförsäkras en god utbildning som lägger grunden för ett livslångt lärande. Arbetslösa med låg utbildningsnivå skall ges chansen att förbättra sina kunskaper och därmed sina möjligheter på arbetsmarknaden. Den reguljära utbildningen byggs därför ut med 100.000 platser i vuxenutbildningen som ett särskilt utbildningsbidrag motsvarande arbetslöshetsersättningen införs. Utbildningssatsningen vänder sig i första hand till arbetslösa med lägre utbildningsnivå än treårigt gymnasium. Därutöver riktar sig satsningen också till anställda som helt eller delvis saknar gymnasieutbildning. Regeringen föreslår dessutom att antalet platser vid universitet och högskolor utökas med 30.000. Detta sker successivt fram till och med . Denna massiva utbildningssatsning kostar ca när den är fullt utbyggd och finansieras främst genom höjda energiskatter och besparingar på arbetsmarknadspolitikens område. För att möta framtidens utmaningar krävs också goda villkor för företag och företagande. Det är i huvudsak inom den privata sektorn som de nya jobben måste komma. Skatte- och näringspolitiken skall bidra till goda generella förutsättningar för företagande i . Ett starkt omvandlingstryck och ett gott företags- och företagarklimat stärker långsiktiga konkurrenskraft. har ett skattesystem som är förmånligt för företagande. Regeringen lägger i denna proposition förslag om lättnader som ytterligare förbättrar villkoren. Arbetsgivaravgiften reduceras från för den del av lönesumman i ett företag som understiger . Därigenom stimuleras särskilt de mindre företagen. Även egenföretagare omfattas. En permanent lättnad aviseras i dubbelbeskattningen med inriktning mot små och medelstora företag. Vidare aviseras ändringar i räntefördelningen för enskilda näringsidkare för att underlätta generationsskiften. Dessutom kommer arbetet att intensifieras för att förenkla skattereglerna för enskilda näringsidkare. För att förenkla skatteuppbörden särskilt för småföretag kommer ett nytt enklare skatteuppbördssystem - skattekonton - att införas. En översyn av skatte- och förmånsreglerna för utländska experter och andra nyckelpersoner skall ske. Slutligen har regeringen fattat beslut som innebär att tullrutinerna vid export förenklas. Bättre förutsättningar för små- och medelstora företag För att föra landet ut ur sysselsättningskrisen krävs en omfattande förnyelse av näringslivet. Förnyelsen måste bygga på investeringar i ny kunskap, på bättre utnyttjande av kompetens och ny teknologi samt på innovationer. Regeringen avsätter därför till programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Programmet, som har en tydlig småföretagsinriktning, avser att underlätta för att utveckla kunskapssamhället, göra det enklare att vara företagare och att påbörja omställningen mot en hållbar utveckling. Programmet innebär bland annat att en delegation för förenkling för småföretagen inrättas vars uppgift är att redovisa förslag som kan stimulera till nyetableringar samt möjligheter till förenklingar av regler för småföretag. Utöver småföretagsprogrammet avser regeringen att initiera en bred samverkan i länen för en effektiv närings- och regionalpolitik inriktad mot de mindre företagen. En väl fungerande konkurrens är nödvändig för att skall förbli en nation med en stark ekonomi och en hög levnadsstandard. Ett högt konkurrenstryck driver på strukturomvandlingen så att resurser flyttas från låg- till högproduktiv verksamhet. Det motiverar också företagen att successivt utveckla och förbättra sin produktionsteknik. Genom vårt medlemskap i har förutsättningarna för svenska företag i viss mån förändrats. För att ytterligare öka konkurrensen i den svenska ekonomin vill regeringen medverka till att ännu fler svenska företag prövas i en internationell och mer konkurrensutsatt miljö. Det skall ske genom att förbättra möjligheterna för svenska företag att komma in på nya marknader, inte minst i , och genom att underlätta för utländska investeringar i . Tjänstesektorn fyller en allt viktigare funktion i samhällsekonomin. Sektorn är mycket differentierad och där återfinns såväl låg- som höglöneyrken. Omsättningen av konsumenttjänster, dvs tjänster riktade mot hushållen och som köps av privatpersoner, har dock avtagit i takt med att löneskillnaderna minskat och genom att den offentliga sektorn vuxit, bl.a. genom utbyggnaden av barn- och äldreomsorgen. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten och att enkla tjänster tidigare fungerade som en introduktion till arbetsmarknaden finns det skäl att se över regelsystemet. Regeringen kommer att låta göra en sådan översyn av reglerna för anlitande av tjänster och analysera vilken roll privatpersoners köp av tjänster har för samhällsekonomin och föreslå regeländringar som stimulerar utbud och efterfrågan på tjänster riktade mot hushållen. En väl fungerande arbetsmarknad Arbetsmarknadspolitiken har en central roll i den ekonomiska politiken. Den skall främja tillväxt och sysselsättning genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, motverka inflationsdrivande flaskhalsar, stärka arbetskraftens kompetens och förebygga permanent utslagning av individer från arbetslivet. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken har traditionellt vilat på arbetslinjen, dvs aktivitet framför passivitet. har det blivit alltmer uppenbart att kompetenshöjning måste vara ett centralt inslag i strategin för att återföra arbetslösa till reguljärt arbete. tar regeringen steget fullt ut. Arbetslinjen utvecklas till att bli arbets- och kompetenslinjen. De lokala arbetsförmedlingarna stärks som de centrala resurserna reduceras. Kommunerna får en tydligare roll. Användningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen blir mer flexibel och individinriktad. Konkreta och realistiska individuella handlingsplaner upprättas mellan den arbetssökande och arbetsförmedlingen. Syftet är att snabbt hjälpa den arbetssökande att återgå till den reguljära arbetsmarknaden som både den arbetssökandes och arbetsförmedlingens ansvar förtydligas. Reguljär utbildning skall inte bedrivas inom arbetsmarknadspolitiken, med undantag för utbildning av utomnordiska invandrare som har varit arbetslösa och inskrivna vid arbetsförmedlingen samt i vissa fall arbetshandikappade. Kvinnor som har varit arbetslösa får ett förlängt starta-eget bidrag. Decentralisering och målstyrning ökar som uppföljning och utvärdering av politiken stärks. Arbetslöshetsförsäkringen roll som omställningsförsäkring förstärks. Den skall bidra till trygghet för arbetstagarna som den skall underlätta den nödvändiga omställningen för den som förlorat sitt arbete. Den måste därför vara utformad som en inkomstbortfallsförsäkring. Syftet med arbetslöshetsförsäkringen är att den skall ge trygghet under en relativt kort och aktiv omställningsperiod. Regeringen konkretiserar därför nu hur länge man skall kunna varva arbetslöshet med åtgärder utan ordinarie arbete, den s.k. bortre parentesen. Regeringen anser att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas till . Höjningen kostar och skall finansieras fullt ut genom regelförändringar inom arbets- löshetsförsäkringen. I samband med denna proposition föreslås förändringar i arbetsvillkor och förvärvsbegrepp som beräknas reducera utgifterna med . Återstående besparingar på skall genomföras och kommer att avse förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. En tillräcklig finansiering är en begränsning av uppräkningen av ersättningen på grund av löneavtal till högst och en samordning av arbetslöshetsersättningen med avgångsvederlag, semesterersättning och föräldrapenning. Lönebildningen måste förbättras. Utgångspunkten måste vara att , även vid väsentligt lägre arbetslöshetsnivåer än den nuvarande, skall ha en lönekostnadsutveckling på låg europeisk nivå. En likartad syn på löneut- vecklingen har uttryckts av den s.k. Edingruppen, inom vilken enighet råder om att löneökningarna i inte bör vara högre än i övriga länder i OECD- . Lönebildningen måste utformas så att de arbetslösas intressen tas tillvara i större utsträckning än . För att ta ut ur massarbetslösheten behövs ett nytt kontrakt för samverkan på lönebildningens område. I samband med vårpropositionen inbjöd regeringen arbetsmarknadens parter till att inför regeringen redovisa sin syn på hur den framtida lönebildningen i skall utformas. Lönebildningen måste i första hand vara en fråga för arbetsmarknadens parter. har staten ansvar för olika regelverk som formar förutsättningarna för lönebildningen. Vid de diskussioner som påbörjades överenskoms att arbetsmarknadens parter skall redovisa sin syn på lönebildningen och möjligheterna att gemensamt formulera nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningssystem. Regeringens fortsatta agerande är beroende av de svar parterna lämnar. Arbetsrätten behöver förändras. Den är en viktig fråga för både löntagare och arbetsgivare. Arbetsrätten måste ha en ändamålsenlig utformning och spegla en rimlig avvägning mellan löntagarnas behov av skydd mot godtyckliga och diskriminerande beslut och företagens behov av att kontinuerligt kunna anpassa sin organisation och sin arbetsstyrka till förändrade förutsättningar och behov. Den skall också vara utformad så att den inte försvårar för företag att nystarta och expandera. nådde inte fram till en överenskommelse om en reformering av arbetsrätten. Diskussionerna mellan arbetsmarknadens parter fortsätter nu med stöd av medlare. Parterna skall redovisa för regeringen hur de anser att arbetsrätten bör förändras. Åtgärder för att snabbt stimulera produktionen Avmattningen i den svenska ekonomin förstärker behovet av åtgärder som snabbt stimulerar ekonomisk aktivitet. Regeringen aviserar därför att förmånsvärdet på tjänstebilar sänks som förmånshavarens kostnad blir beroende av den privata körsträckan. Förslaget finansieras genom en justering av hur skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp. Dessutom avskaffas försäljningsskatten för motorfordon, vilket finansieras av en höjning av fordonsskatten. På detta sätt stimuleras förnyelsen av bilparken, vilket är önskvärt både för aktiviteten i ekonomin och för att förbättra miljön. Stämpelskatten på fastigheter sätts tillfälligt ned till en tredjedel - . Därmed minskar transaktionskostnaden för fastigheter, vilket tillsammans med den sänkta räntenivån bör stimulera fastighetsmarknaden.Vidare kommer behandlingen av bygg- och planärenden inom att ytterligare påskyndas för att få igång fler byggnadsprojekt. Den regionala utvecklingen blir allt viktigare. Tillväxten måste komma hela landet till del. Varje region bär på sin egen tillväxtkraft, och den måste tas till vara för att den sammanlagda utvecklingen skall bli så positiv som möjligt. Det behövs ett aktivt statligt stöd till regional utveckling, framför allt i form av en fortsatt utbyggnad av de mindre och medelstora högskolorna. måste olika aktörer på både lokal och regional nivå själva aktivt bidra till att skapa starka och dynamiska tillväxtprocesser i sin region. Regeringen avser att initiera en bred samverkan i länen för att åstadkomma en effektiv tillväxtinriktad närings- och regionalpolitik. Syftet är att mobilisera ett stort antal aktörer i länen för att åstadkomma en regional och lokal kraft- samling för profilering och tillväxt. Kommuner och landsting måste också medverka till att målet om en halverad arbetslöshet skall kunna uppnås. I enlighet med en tidigare träffad överenskommelse har bl.a. utfäst sig att verka för att kommuner och landsting inte höjer skatten samt att de i möjligaste mån undviker att säga upp fast anställd personal så att denna inte hamnar i öppen arbetslöshet. Regeringen åtar sig bl.a. att hålla statsbidragen på en nominellt oförändrad nivå och senarelägger införandet av ett lagstadgat balanskrav för kommunerna till 1999 och för landstingen . Äldre långtidsarbetslösa kommer att få en möjlighet att med bibehållen ersättningsnivå sysselsättas i kommunerna, landstingen och staten . Det finns stora behov av kompletterande insatser inom vård, omsorg och andra områden som kan tillfredsställas på detta sätt. Målet är att detta program skall omfatta ca 40.000 äldre långtidsarbetslösa. Vidare kommer kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken att öka ytterligare. Miljöpolitiken har en övergripande roll i strategin för hög tillväxt och ökad sysselsättning. Tillväxten stimuleras genom att vi ställer just de krav på omställning av det svenska samhället som behövs för att tillväxten skall ske på ett ekologiskt hållbart sätt. En tillväxt som bygger på rovdrift av naturen är ingen långsiktigt hållbar tillväxt. skall därför ligga i frontlinjen när det gäller att utveckla och använda ny miljöteknik. Kretsloppssamhället ger nya jobb och nya företag. skall sträva efter att vara ett föregångsland där tillväxt och ekologi går hand i hand. Visionen är att skapa det ekologiskt hållbara samhället. Ett program om för miljöinvesteringar genomförs för att stimulera kretsloppsanpassning av VA- och avfallssystem, bostadsområden och byggande. I övrigt föreslås insatser för att stärka miljöprofilen inom arbetsmarknadspolitiken, näringsspolitiken m.m. En avfallsskatt skall införas . De internationella finansieringsinstitutionerna gör betydande insatser på miljöområdet. Det gäller särskilt inom åtgärdprogrammet för att återställa ekologiska balans. Genom vårt medlemskap i blev delägare i Europeisk investeringsbanken, EIB. Av bankens totala utlåning gick till olika miljöförbättrande åtgärder. I har EIB sedan medlemskapet undertecknat lån till miljöprojekt om .