prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — Vilken riktning utvecklingen kommer att ta beror bl.a. på vilka beslut statsmakterna kommer att fatta och hur olika privata företag kommer att agera. in kan emellertid den nya tekniken ha ändrat förutsättningarna på väsentliga punkter. Den digitala tekniken kommer att kräva viktiga ställningstaganden av statsmakterna. De vägval som måste ske får stor betydelse för radio- och TV- verksamhetens framtida villkor. Inte minst gäller det möjligheten att långsiktigt säkerställa att hela befolkningen har tillgång till programsändningar i allmänhetens tjänst. Programföretagen skall även i fortsättningen vara skyldiga att köpa utsändningstjänster från . Under förutsättning att nödvändiga beredskaps och säkerhetskrav kan upprätthållas skulle satellitteknik kunna användas som ett led i det sändarnät som skall svara för. Därigenom skulle mottagningsmöjligheterna i kunna förbättras. skulle även vissa befintliga slavsändare kunna läggas ner. Detta skulle emellertid kräva att de nuvarande villkoren om sändningarnas befolkningstäckning ändras. skall av den fast bosatta befolkningen kunna ta emot programmen från marksändare. Om ett programföretag vill uppfylla en del av denna skyldighet genom satellit behöver regeringens medgivande inhämtas. Genom satellitsändningar skulle det vidare bli möjligt att ta emot även program utanför , om vissa upphovsrättsliga frågor kan lösas. Frågan om på vilket sätt program skall distribueras har emellertid ett nära samband med frågan om vilken teknik för TV-sändningar som skall användas . Inför de viktiga avgöranden som kommer att behöva träffas är det angeläget att programföretagen agerar i enlighet med den strategi för tekniska förändringar som statsmakterna kan komma att fatta beslut om. Därför bör regeringens medgivande inhämtas före beslut om att inleda nya satellitsändningar. Detta torde i första hand gälla för , men förutsättningarna bör givetvis vara de samma för övriga programföretag. Digitaltekniken ger plats för flera programkanaler. har redovisat planer på flera nya kanaler, bl.a. en 24-timmars seriös musikkanal som motsvarar den som sänds ut i och , en kanal med finskspråkig inriktning samt en kanal med ett mångkulturellt utbud. Enligt regeringens mening är en av fördelarna med digitaltekniken att den ger förutsättningar att t.ex. renodla vissa typer av program. Med hänsyn till att det torde dröja ganska länge innan mottagare för digitala sändningar har blivit vanliga är det emellertid angeläget att nya digitalt utsända programkanaler inte leder till att programmens tillgänglighet för den publik som enbart kan ta emot analoga sändningar försämras. Det är förutsatt att en första utvärdering av de digitala ljudradiosändningarna skall äga rum när sändningarna har pågått i ungefär . Utvärderingsrapporten skall ge statsmakterna underlag för att besluta om eventuella ändringar av villkoren för verksamheten. Mot denna bakgrund bör regeringens medgivande inhämtas före beslut om nya programkanaler. Även om detta i första hand kommer att vara aktuellt i fråga om bör givetvis samma förutsättning gälla för de övriga programföretagen. 25 Särskilda frågor 25.1 Regeringens förslag: skall från och med helt finansieras via statsbudgeten. Bakgrund: och TV har enligt bestämmelser i den föreslagna radio- och TV-lagen samt förordningen (1994:728) med instruktion för till uppgift att utöva tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. I granskningen ingår kontroll av att ett företag som har rätt att sända radio- och TV-program utövar denna rätt i enlighet med det avtal som programverksamheten som gäller mellan regeringen och företaget. Nämnden skall också följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Skälen för regeringens förslag: uppdrag, organisation och verksamhetsformer bör vara oförändrade. I avsnitt 21 angavs att under den kommande tillståndsperioden bör ta emot den uppföljningsrapport där , och skall följa upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfylls. De tillkommande uppgifterna torde kunna genomföras med nuvarande resurser inom . finansieras delvis med anvisningar från rundradiokontot motsvarande ca på helårsbasis. Det är viktigt att TV- avgiftsmedel renodlas till att finansiera programbolagens verksamhet inklusive RIKAB. För att renodla finansieringen bör helt finansieras via statsbudgeten. 25.2 Försvarsfrågor Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté (1994:8) med uppgift att att göra en översyn av vad som bör gälla för radion och televisionen vid krig och krigsfara och föreslå eventuella förändringar som översynen ger upphov till (dir. 1994:55). Utredningen kommer att redovisa sina överväganden i ett betänkande som skall remitteras på sedvanligt sätt. Regeringen avser att återkomma till med förslag avseende public service-företagens organisation och verksamhetsuppdrag vid krig och krigsfara. Regeringens förslag: Radio uppdrag och verksamhet skall kvarstå oförändrade. Bakgrund: programverksamhet för utlandet -- Radio -- tillkom och sänder program på sex språk, svenska, engelska, tyska, ryska, estniska och lettiska. Radio kommer att sända över om man förutom kortvågssändningar räknar med parallellsändningar via satellit och mellanvåg samt utsändningar av riksprogrammen. Av total sändningstid utgör orginalsändningar. Utlandsprogrammet förfogar över tre kortvågssändare i och en mellanvågssändare i . Utlandsprogrammen kan också avlyssnas i från en FM-sändare. Delar av Radio sändningar distribueras också via satellit, och Tele-X. svarar för utsändningen på kortvåg och mellanvåg samt för FM-utsändningen. Radio är en enhet inom . Enligt avtalet mellan staten och skall program för sändning till utlandet ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik, möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . Programmen bör ge kunskap om och bidra till förståelse för och det svenska språket. Radio aviserar en förstärkning av satsningen på (svenska, engelska och tyska), en förbättring av informationen till lyssnare i närområdet och (ryska, estniska och lettiska) och kontinuerlig programservice för lyssnare i andra delar av världen. Radio avser att öka antalet återutsändningar av, och samproduktioner med, utländska radiostationer. Vidare ska Radio utöka samarbetet med kanaler för att kunna vidga programutbudet och uppnå en större rationalitet. Radio verksamhet finansieras med TV-avgiftsmedel. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har inte för avsikt att förändra det nuvarande verksamhetsuppdrag som Radio innehar. Radio finansieras med TV-avgiftsmedel istället för med anslag som var fallet. Som regeringen tidigare anfört, bör Radio anslag under den kommande tillståndsperioden räknas upp med det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen. I enlighet med riksdagsbeslut åläggs Radio samma effektivitetskrav som övriga public serviceföretag, dvs. en 11 procentig reducering av Radio medelstilldelning mellan och . Värdesäkringen i enlighet med indexuppräkning påverkas ej. 26 Medelsberäkning 26.1 Programbolagen förslag om medelsanvisning till , och tar sin utgångspunkt i vad som tidigare anförts om finansiering och ekonomiska förutsättningar (avsnitt 23). Förslagen innebär en uppskrivning av den medelsram som public service-företagen tilldelats för i förhållande till indexändringen. Den totala medelstilldelningen till public service-företagen blir således 4 (prisläge enligt kompensationsindex). I enlighet med vad regeringen tidigare anfört om fördelningsnycklar bör för bör anvisas 2 (60,) av det tillgängliga beloppet), 1 (34,) och (4,). I enlighet med vad regeringen tidigare anfört bör Radio medelstilldelning i fortsättningen uppräknas med det särskilda kompensationsindexet på samma sätt som för , och Utbildningsradion. bör Radio därmed anvisas (prisläge enligt kompensationsindex). 26.2 TV-avgiften Den faktor som är avgörande för behållningen på rundradiokontot är utvecklingen av det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen. Vid beräkningarna har regeringen utgått från att kompensationsindexet och 1996 inte kommer att öka med och att antalet TV- avgiftsbetalare blir oförändrat drygt 3,3 miljoner. bör i enlighet med riksdagsbeslut tillföra (prisläge) till rundradiokontot fram t.o.m. . är TV-avgiften eller per tremånadersperiod Regeringen föreslår att TV-avgiften höjs med (3,) till fr.o.m. . Avgiften för en tremånadersperiod blir därmed . Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Detta har tagits in i prop. 1995/96:160. 1995/96:161 Bilaga 1 Remissyttranden över betänkandet (SOU 1995:84) Kulturpolitikens inriktning Efter remiss har 380 yttranden samt ett stort antal spontansvar kommit in över slutbetänkande. Följande remissinstanser (100 yttranden) kommenterar de förslag som berör public service-verksamheten. , , , , , , , , , , , och , , , Kungliga Dramatiska Teatern, , Stadsteater, Musik och , , Teater , Västerbottensteatern, , , Musik i , Musik i , Kungl. Musikaliska , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , , Läns Museum, , , nyhetsinformation och litteratur, Stiftelsen , , kommun, , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , , , i , , , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , (), (), (), (), i (LO), , FilmCentrum, Teatercentrum, , Föreningen (), Föreningen , Föreningen , Föreningen , Föreningen , och (), Länsmuseernas Samarbetsråd, , , (), , , , , , , , , , , , , , , , , , () och . Härutöver har skrivelser inkommit från Folkrörelsernas Medieforum1 och som kommenterar de förslag som berör public service- verksamheten. avser att publicera en fullständig sammanställning av samtliga remissyttranden över slutbetänkande. **FOOTNOTES** 1I Folkrörelsernas Medieforum ingår LO, TCO, Handikappförbundens Samarbetsorgan, , Folkets , , Röda Korset, Stiftelse för rikskyrklig verksamhet och Frikyrkosamråd. 1995/96:161 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1995:84) Kulturpolitikens inriktning Allmänt betänkande om kulturpolitikens inriktning berör public service-verksamheten i följande avsnitt: Avsnitt 9.1: Viktiga förutsättningar för barns kulturella utveckling(s.157-158) Avsnitt 12.2: Att stärka funktionshindrades kulturella möjligheter (s.192-195) Avsnitt 17.4: Radio och television (s. 279--283) Avsnitt 17.8: Behov av en utvecklande och stödjande funktion (s. 290) Avsnitt 22.3.4: i TV (s. 391) Avsnitt 23.2.4: Utrymmet för svensk musik i radio och TV (s. 410) Avsnitt 26.3.2: Stöd till produktion av film (s. 457) Avsnitt 32.4.4: Tänkbara steg för förbättrad utvärdering (s. 559) Nedan redovisas kulturutredningens förslag avseende public service- verksamheten i tolv punkter. Barnprogram föreslår att staten bör ställa tydliga krav på att svenska radio- och TV-företag sänder program på tider som passar barnen och med ett innehåll som bidrar till att vidga deras kulturella erfarenheter och upplevelser. En majoritet av remissinstanserna stöder förslaget, bl.a. , , Teater , (), , Länsteatrarnas Samarbetsråd, FilmCentrum, , (), Folkrörelsernas Medieforum, LO, och . SVT delar utredningens uppfattning att det är viktigt med barnanpassat utbud men anser dock att det är omöjligt att helt anpassa utbudet under eftermiddagstid till att barn då har möjlighet att se på TV utan vuxensällskap. En grundläggande princip är givetvis att undvika program med våld. Några specifika föreskrifter om sändningstider för olika typer av program bör inte förekomma i SVT:s avtal med staten. anser att det är av största vikt att programutbudet på eftermiddagstider tar hänsyn till att barn i hög utsträckning då ser på TV utan sällskap av vuxna. Man bör enligt vara särskilt uppmärksam på de vuxenprogram och annonsering för vuxenprogram, som sänds i anslutning till barnprogrammen, vilka kan innehålla betydande våldsinslag. TCO och Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets anser att bör läggas till grund för en fördjupad diskussion om framtida mediepolitik. Handikappanpassning av marksändande radio- och TV-kanaler Utredningen föreslår att krav på handikappanpassning slås fast för samtliga marksändande radio-och TV-kanaler. (), , () och är angelägna om en större handikappanpassning i radio och TV. HRF anser att omfattningen av textsättning av svenska TV-program skall preciseras i avtalen mellan staten och programbolagen. HRF anser vidare att skall av samtliga svenskspråkiga program vara textade av SVT och att direkttextning av direktsända eller sent producerade program måste öka. Utredningen har enligt HRF:s mening inte uppmärksammat hörselskadades behov av tillgänglighet till radiomediet. anser att SR och SVT måste göra sitt utbud tillgängligt för döva bl.a. genom större satsningar på teckentolkade program. SRF stöder utredningens förslag att kraven på handikappanpassning av samtliga marksändande radio- och TV-kanaler "slås fast", men detta måste även komma till uttryck i tvingande åtgärder. anser att utredningen borde ha gjort en utförligare presentation av vilka krav som bör ställas. Folkrörelsernas Medieforum, Handikappförbundens Samarbetsorgan, LO och anser att företagens insatser på detta område bör redovisas i public service-boksluten. SVT ser det inte som ändamålsenligt att kraven på insatser för funktionshindrade regleras i avtalet. Kvotmässiga preciseringar bör undvikas. Däremot kommer SVT i det s.k. public service-bokslutet tydligt redovisa de insatser som görs. SVT understryker att det är en självklar uppgift för företaget att i möjligaste mån göra det allmänna programutbudet tillgängligt för funktionshindrade. SVT, SR och UR har en samrådsgrupp som träffar representanter för funktionshindrade för att lyssna på krav och för att redovisa programföretagens planer och syn. Om text-TV och syntetiskt tal Utredningen föreslår att insatserna för att utveckla omvandling av text-TV till syntetiskt tal intensifieras. SVT hävdar att syntetiskt tal ännu inte har den kvalitet som är önskvärd och dessutom är för kostsamt. SVT pekar därför på möjligheterna att utnyttja ett annat system, Audetel, för överföring av talad information avsedd för synskadade. hänvisar också till Audetel-tekniken men anser att synskadades tillgång till TV-utbudet måste beaktas i avtal mellan staten och TV- kanalerna. Folkrörelsernas Medieforum stöder utredningens förslag. Text-TV-sättning av svenskproducerad film vid biografvisning Utredningen föreslår att text-TV-band görs tillgängliga tidigare än till TV- premiär för svenska filmer för att möjliggöra visning av textad svensk film också på biograf. SVT avvisar förslaget med hänvisning till att det bygger på ett missförstånd om var ansvaret ligger för versionering av biograffilm. Text-TV-versionering är i dagens läge inte heller användbar vid biografvisningar. SVT anser det vara uteslutet att SVT skulle ta på sig ansvaret för att göra en versionering som även ska kunna utnyttjas av biograffilmsdistributören. Distributören måste givetvis också självständigt ha möjlighet att värdera den olägenhet en textning skulle kunna innebära för publiken utan funktionshinder. HRF och Handikappförbundens Samarbetsorgan stöder utredningens förslag. Ett kraftigt offentligt ansvarstagande för att bevara och utveckla public service-verksamheten Utredningen betonar betydelsen av ett kraftigt offentligt ansvarstagande för att bevara och utveckla public service-verksamheten som förmedlare av ett varierat utbud av hög kvalitet med stort utrymme för inhemska uttryck och program. Samtliga remissinstanser som kommenterar förslaget delar utredningens bedömning, bl.a. , Kungl. Musikaliska , Föreningen (), , , , och (), , , , (), , och Föreningen . anser att public service-begreppet måste preciseras och förtydligas. FilmCentrum anser att utredningen med större kraft borde markerat public service-företagens ansvar och skyldigheter. SVT och SR delar utredningens bedömning i princip. SVT betonar att public service-verksamheten inte kan begränsa verksamheten till programområden där kommersiella företag inte tar något ansvar, vilket är fallet för många av de offentligstödda kulturinstitutionerna. och anser att utrymmet för svenska program i public service-företagen bör ökas. menar att både SVT och SR måste förmedla och producera svenska produktioner för att motverka den anglosaxiska dominansen av programutbudet. anser att av den gestaltande produktionen i varje marksänd TV-kanal i skall vara nationellt producerad. () anser att public service-företagen skall få resurser för att möjliggöra svensk produktion samt att SVT skall stärka sin folkbildande inriktning. ABF anser vidare att samhällets möjligheter till reglering av medieverksamheten bör förstärkas för att bl.a. då det gäller etermedier garantera en hög programkvalitet. anser att särskilda etiska krav bör ställas på public service-företagen i anslutning till att avtalet skall förnyas . () och anser att utredningen borde ha markerat att de sparkrav som av staten lagts på public service-medierna är ett hot mot den innehållsliga mångfalden och möjligheterna att upprätthålla hög kvalitet. Public service-bokslut Utredningen föreslår att de mottagaravgiftsstödda företagen ges i uppdrag att upprätta public service-bokslut. Förslaget stöds av SVT, UR, , , , , , , , och (), (RFoD), , Folkrörelsernas Medieforum, LO, och . SVT och UR ser införandet av s.k. public service-bokslut som en fruktbar åtgärd för att klarare kunna värdera företagens insatser. SR menar att ett åläggande om ett public service-bokslut är ett försök att definiera de allmänna uppdrag som redan uttrycks i t.ex. radiolagen och avtalet. SR understryker att de i praktiken redan avger ett public service-bokslut. framhåller att public service-bokslut på inget sätt kan ersätta den granskning av programverksamheten som nämnden har i uppdrag att genomföra. Nämnden anser vidare att det inte är nödvändigt att föreskriva någon särskild form för utvärderingen av public service-boksluten. avvisar förslaget om public service-bokslut och anser att det är ett system som öppnar för ökad politisk klåfingrighet. , och menar att även de reklamfinansierade TV-bolagen och radiokanalerna måste åläggas att upprätta bokslut som beskriver hur villkoren i koncessionsavtalen har uppfyllts. Public service-företagen som kulturinstitution anser att public service-företagen har en roll som på många sätt motsvarar de offentligstödda kulturinstitutionernas. Utredningen betonar att medierna bör se information om den "levande" kulturen som en viktig uppgift. TCO och anser att public service-företagens kulturansvar måste formuleras tydligare. TCO anser att det är glädjande att utredningen jämställer public service-företagen med de offentliga kulturinstitutionerna, vilket innebär att SVT och SR måste hållas reklamfria även . Även KLYS delar denna uppfattning. understryker vikten av att medierna uppfyller sitt kulturpolitiska ansvar och nämner specifikt UR:s ansvar och möjligheter. SVT, SR, och menar att utredningen har överbetonat företagens roll som förmedlare av kultur och undervärderat företagens roll som egna aktörer på kulturområdet, både som kulturskapare och granskare av kulturlivet. Radio och TV är självständiga medier med stor betydelse när det gäller att utveckla egna konstnärliga och kreativa uttrycksformer. SVT understryker public service-TV:s särskilda roll som bärare av det nationella kulturarvet i ett allt mer internationaliserat och kommersialiserat kultur- och medieutbud. SVT:s roll bör tydliggöras inför den kommande avtalsperioden så att SVT:s ställning som kulturbärare understryks och oberoendet mot statsmakten förstärks. SVT nämner att bevakningen av den s.k. levande kulturen sker i växande grad i de vanliga nyhetsprogrammen och morgonprogrammen samt i caféprogrammen. Radio- och , musik och teater AB och beklagar att utredningen inte tagit upp frågan om SVT:s kulturuppdrag till en samlad bedömning. anser att det är viktigt att tydliggöra SR:s och SVT:s ansvar för att lyfta fram hela landets kultur. anser att utredningens syn på medierna indikerar att man inte förstått yttrandefrihetens väsen. Grunden för mediepolitiken är att statligt inflytande skall motverkas och endast i undantagsfall accepteras. Enligt är det av synnerlig vikt att mediepolitiken även fortsatt överordnas kulturpolitiken. TV4 kritiserar utredningens krav att staten skall utveckla och precisera villkoren för TV4 och understrykeratt TV4 spelar en betydelsefull roll som kulturinstitution. , , och instämmer i utredningens bedömning att medierna bör se information om den levande kulturen som en viktig uppgift. anser att public service-kanalerna har ett ansvar att i lämplig form distribuera program som beskriver och rapporterar från amatörmusiklivet i landet. Överföringar av musik- och teaterföreställningar till TV Utredningen föreslår att antalet för TV bearbetade överföringar av musik- och teaterföreställningar ökar. Utredningen anser att man kan överväga kvantifieringar så att en viss del av medieföretagets medel eller sändningstid ska avse samverkan med teater- och musikinstitutioner. En möjlighet att underlätta samarbetet är att avsätta särskilda medel och att hanteringen av dessa knyts till . En majoritet är positiva till förslaget, bl.a. , , , , , , Folkrörelsernas Medieforum, LO, och Kungl. fäster stor vikt vid möjligheten att göra föreställningar tillgängliga för en större publik genom radio- och TV-sändningar. redogör dock för vissa problem i nuvarande samarbete med och . får ingen ersättning för uppsättningar som visas i public service-kanalerna. Radioledningen har visat bristande intresse vilket lett till att radioöverföringar blivit allt mer sporadiskt förekommande. Vissa TV-produktioner har med kort varsel inställts eftersom SVT har anfört att kostnaderna för bl.a. upphovsrättsersättning varit för höga. Därför bör produktionsbidrag för TV-produktioner tillföras teatern. understryker att SR ställt orimliga ekonomiska krav vilket lett till att samarbetet i det närmaste har upphört. Mot denna bakgrund anser att det är mycket viktigt att de nya avtalen mellan staten och SR tydligt formulerar radioföretagets skyldighet att spegla landets musikliv i allmänhet och verksamheten vid symfoniorkestrarna i synnerhet. anser att det står helt klart att public service-företagen inte uppfyller kraven på bredd och mångfald vad gäller konsertmusiken. Kontinuerliga sändningar från landets offentligt finansierade musikinstitutioner skulle mycket väl täcka det kvantitativa och kvalitativa behovet av konsertmusik i radio och TV. Kammarmusikarrangörer menar att nedskärningarna i public service- kanalernas medelstilldelning omöjliggör ett utökat samarbete. anser att radio- och TV-företagen måste vara beredda att satsa mer pengar för radieringar och televiseringar. och Kungliga Dramatiska Teatern är enig med utredningen att det slutliga beslutet om sändningar av nationalscenernas produktioner ligger hos medieföretagen. SVT, , , Folkrörelsernas Medieforum, TCO och musik och teater AB ser TV som en konstform i sig som måste utvecklas utifrån mediets förutsättningar och menar att en förutsättning för "televisering" av scenföreställningar är att de adapteras för TV-visning, med utgångspunkt från mediets speciella förutsättningar och möjligheter vad gäller t.ex. regi, skådespelararbete, dekor och ljussättning. Dramatik i TV kan inte i första hand vara televisering av scenteater. För att kunna genomföra ett ökat samarbete måste särskilda resurser tillföras, av bl.a. avtalsrättsliga skäl. Kungliga Dramatiska Teatern är positiv till att vissa föreställningar visas i TV, men televiseringar måste ske på TV-mediets villkor. Teatercentrum och tar klart avstånd från att fria teatergrupper eller institutioner skall ställa sina uppsättningar till förfogande genom transmittering för distribution i radio och TV. Teater, radio och TV är inte utbytbara former för distribution av kultur.