prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — har bidragen hållits i huvudsak nominellt oförändrade med undantag av sådana justeringar som gjorts med hänsyn till verksamhetsförändringar som reglerats enligt finansieringsprincipen. I syfte att skapa stabila planeringsförutsättningar för kommunsektorn har regeringen och företrädare för och i en överenskommelse enats om riktlinjer för kommunernas och landstingens ekonomiska utveckling . Regeringen anser mot denna bakgrund att de generella statsbidragen bör hållas på en nominellt oförändrad nivå , med undantag av regleringar enligt finansieringsprincipen. I avsnitt 7.5.1 föreslår regeringen att den statliga kompensationen till kommuner och lands-ting för pensioner och andra trygghetsförmåner för lärare m.fl. inkluderas i de generella statsbidragen. Regeringen avser också att senare lämna förslag i syfte att ekonomiskt reglera nya och ändrade regler som påverkar det kommunala skatteunderlaget och det kommunala utgifts-trycket. Detta gäller dock inte de förslag som omfattas av 118 miljarders programmet för att sanera de offentliga finanserna. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområdet till för , till för och till för . Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden samt oförutsedda utgifter. Statsskuldsräntorna ingår som tidigare nämnts i inledningskapitlet inte i utgiftstaket. Utgifterna för statsskuldsräntor styrs av flera faktorer. Till att börja med avgörs utgifterna dels av hur stor statsskulden är i början av be- räkningsperioden, dels av hur stort primärt lånebehov, (lånebehov exkl utgifter för statsskuldsräntor), som beräknas uppstå under själva perioden. Därutöver styrs utgifterna av makroekonomiska variabler såsom inhemska och utländska räntenivåer samt växelkurser. Även ett antal tekniska faktorer får effekter på de redovisade statsskulds- räntornas storlek. Dessa tekniska faktorer hänger till stor del samman med vilken emissionsteknik som väljer att använda sig av vid förvaltningen av statsskulden. Ett exempel är upplåning via emission av ett begränsat antal s.k. benchmarklån. Lånen löper med fast kupongränta. Om marknadsräntan vid emissionstillfället avviker från den fastställda kupongräntan uppstår över- eller underkurser som påverkar statsbudgeten vid emissionstillfället. I de fall väljer att förtidsinlösa delar av stora benchmarklån får detta till följd att kursvinster eller kursförluster uppstår som i sin tur påverkar nettoutgifterna för statsskuldsräntorna. Ett annat exempel är användandet av så kallade nollkupongobligationer, vilket innebär att all ränta redovisas på statsbudgeten först efter , vid obligationens förfallotidpunkt. Utbetalningarna för statsskuldsräntorna skjuts på detta sätt framåt i tiden. har vid sidan av de redovisade räntorna beräknat periodiserade räntor på statsskulden där hänsyn tagits till effekter av ovan angivna slag. Dessa periodiserade räntor är högre än de redovisade . De periodiserade räntorna ligger högre än de som redovisats i den tabell som återfinns i avsnitt 4.3. Tas hänsyn till dessa effekter ökar alltså kostnaderna för statsskuldsräntorna . Å andra sidan minskar kostnaderna för räntorna längre fram i tiden och utvecklingen mot minskande statsskuldsräntor blir än tydligare. Regeringen beräknar utgifterna för till , för till och för till . Utgiftsområde 27:Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet omfattar avgift till Europeiska gemenskapens all-männa budget (EG-budgeten). EG-budgeten omfattar Europeiska gemenskapens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Budgeten finansieras huvudsakligen (till ) av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna. Den sammanlagda avgiften från medlemsländerna till gemenskapsbudgeten består av fyra huvudkomponenter: tullar, jordbruks- och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift och en avgift beräknad på bruttona- tionalinkomsten. Den svenska avgiften budgeteras på fyra anslag motsvarande uppdelningen i dessa fyra komponenter. Återbetalningen av delar av avgiften enligt den s.k. infasningsöverens- kommelsen budgeteras under inkomsttitel. Gemenskapsbudgetens omfattning styrs av fleråriga budgetbeslut. Det nuvarande beslutet avser perioden fram t.o.m. . Det tak som gäller förlängs tills annat beslutas. Taket uttrycks som procentuell andel av gemenskapens samlade BNI. uppgår taket till av BNI, för år av BNI och för år av BNI. Beslutet innebär således en real ökning av gemenskapsbudgetens omfattning och därmed avgift till budgeten. Budgetbesluten konkretiseras ytterligare i ramar för EG-budgetens utgiftskategorier och anslagsbehov i de s.k. finansiella perspektiven. Dessa fungerar som tak för den årliga gemenskapsbudgeten. Den svenska avgiften påverkas förutom av besluten avseende budgetens omslutning och dess genomförande också av hur finansieringen fördelas mellan avgiftsslagen och medlemsländerna. Till följd av handelsöverens-kommelser förväntas tullinkomsterna minska. minskar enligt fattade beslut uttaget i förhållande till momsbasen. Detta kommer att leda till att BNI- avgiften får ökad betydelse som finansieringskälla för EG-budgeten, vilket i sin tur leder till att avgift ökar. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområdet för till , för till och för till . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Huvuddelen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten finns dock den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. Allmän tilläggspension utges i form av ålderspension, förtidspension, efterlevandepension till vuxna samt barnpension. Administrationskostnaderna finansieras inom systemet. Utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten uppgår till . Utgifterna för ATP styrs av antalet ålderspensionärer, utvecklingen av intjänade ATP-poäng samt den allmänna prisutvecklingen. ATP finansieras genom en tilläggspensionsavgift som är för både arbetsgivare och egenföretagare, en allmän ålderspensionsavgift på för löntagare samt via avkastning från allmänna pensionsfonden (AP- fonden). I enlighet med de av beslutade riktlinjerna för ålderspensionsreformen skall pensionsavgifter inte tas ut på inkomstdelar som överstiger förmånstaket. Mot denna bakgrunden gäller fr.o.m. att av intäkterna av ATP-avgiften förs till statsbudgeten. Vidare förs fr.o.m. denna tidpunkt en viss andel () av intäkterna av ATP-avgiften över till en särskild förvaltning hos för att pensionsrätter inom det kommande premiereservsystemet inom det reformerade ålderspensionssystemet skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. för försäkrade födda eller . Delpension beviljas försäkrad som minskat sin arbetstid och som mest . Delpensionen finansieras med delpensionsavgiften och avkastning på delpensionsfonden. Avgiften uppgår till för både arbetsgivare och egenföretagare. gjordes inskränkningar i rätten till delpension. Förändringarna har lett till en kraftig minskning av antalet nybeviljade delpensioner. I samband med att ålderspension enligt de reformerade reglerna kommer att börja utbetalas 2 000 skall inga nya delpensioner beviljas. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare och ger ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Från arbetsskadeförsäkringen utbetalas egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall samt ersättnig i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård och ersättning för särskilda hjälpmedel. Arbetsskadeförsäkringen skall finansieras via en social-avgift och avkastning från arbetsskadefonden. Avgiften till arbetsskadeförsäkringen är för arbetsgivare och för egenföretagere. Fonden uppvisar ett underskott. De löpande underskotten har finansierats över statsbudgeten. /95 är dock utgifterna lägre än inkomsterna. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att beslutade besparingsåtgärder inom socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten genomförs. Vidare har ytterligare besparingsåtgärder beaktats i beräkningarna. Åtgärderna innefattar besparingar i ATP i form av sänkt barnpension, förkortad omställningspension för vuxna från samt förändrad beräkning av s.k. antagandepoäng för förtidspensionärer. Förändringarna i barnpensionen och omställningspensionen avses träda i kraft och den förändrade antagandepoängsberäkningen . Besparingarna uppgår till , samt . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för denna del av socialförsäkringssektorn. Ramen uppgår för till , för till och för till . Behovet av en budgeteringsmarginal har motiverats i avsnitt 4.4. Osäkerheten framför allt vad gäller vissa makroekonomiska variabler som inflation, räntenivå och arbetslöshet gör det nödvändigt med en marginal för att minska risken för en revidering av utgiftsbeslutet. Respekten för saldorelaterade mål skall inte minska på grund av budgeteringsmarginalen. En osäkerhetsfaktor vid sidan av de makroekonomiska är förbrukningen av sparade anslagsmedel på reservations- och ramanslag. Vid beräkningen av utgiftstaket för staten har antagits att behållningen på dessa anslag minskar med . Dimensioneringen av budgeteringsmarginalen måste baseras på en avvägning mellan kraven på stramhet i finanspolitiken och risken för att utgiftstaket ej kan hållas om inte ett visst utrymme finns för att hantera effekterna av en annan ekonomisk utveckling än förväntat. Rådande osäkerhet beträffande utgiftsutvecklingen talar för en marginal på en till ett par procent. Eftersom osäkerheten stiger över tiden, bör detta gälla också budgeteringsmarginalen. Budgeteringsmarginalen har beräknats på en bas av med för , för år för . I en marginal bör dessutom reserveras utrymme för vissa saldoneutrala förändringar som av olika skäl inte bör synliggöras på budgeten. Mot bakgrund av ovanstående har budgeteringsmarginalen beräknats för till , för till och för till . Den förändrade budgetprocessen med ramar och utgiftstak ställer ökade krav på uppföljning, både under löpande budgetår och efter budgetårets slut. Den sistnämnda kommer att presenteras i budgetpropositionen, men på grund av övergången från det brutna budgetåret till det kalenderårsbaserade sker redovisningen i denna proposition. En årsredovisning för staten har för andra året publicerats av Riks- revisionsverket och kommenteras inledningsvis. Årsredovisningen, som är under utveckling, är en teknisk sammanställning av revisionellt granskade årsredovisningar för myndigheterna samt bolag där staten har ett väsentligt inflytande. I uppföljningen av /95 ingår också regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser samt några observationer kring statsbudget, prognoser och utfall för detta budgetår. Vidare ges en översiktlig redovisning av skatteavvikelser. En grundligare bakgrundsbeskrivning och lägesredovisning av skatteavvikelser återfinns i bilaga 3. I avsnitt 5.2 görs en uppföljning av utgiftsutvecklingen innevarande budgetår, med regeringens åtgärder för att möta överskridanden. Vidare presenteras en avstämning av tidigare beslutat saneringsprogram (avsnitt 5.3). 5.1 Uppföljning av /95 5.1.1 Årsredovisning för staten 1994/95 () har upprättat en årsredovisning för staten avseende /95. Årsredovisningen omfattar dels balans- och resultaträkning samt finansieringsanalys för den juridiska personen staten, dels en sammanställning av den statliga sektorns tillgångar och skulder. Den juridiska personen staten omfattar enligt RRV:s definition i huvudsak myndigheterna under regering och riksdag. I begreppet ingår även de allmänna försäkringskassorna samt de fonder som redovisas av myndigheter. och faller utanför begreppet. I andra sammanhang, exempelvis i nationalräkenskaper (NR), definieras staten på delvis annat sätt. I den statliga sektorn ingår myndigheterna samt , AP-fonden och bolag där staten har ett väsentligt inflytande. Väsentligt inflytande definieras här som en ägarandel uppgående till . Med denna definition bortfaller stiftelser bildade av staten, vilka är självägande. Det pågår ett löpande utvecklingsarbete beträffande årsredovisningens innehåll och de redovisningsprinciper som ligger till grund för redovisningen. Detta gäller bl.a. begreppsapparat, avgränsningsprinciper och såväl redovisningsmässigt som textmässigt innehåll. Nämnas kan att Budgetlags- utredningen i sitt betänkande (SOU 1996:14) har föreslagit att årsredovisningen för staten, förutom balans- och resultaträkning samt finansierings-analys, skall innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Ett viktigt syfte med årsredovisningen är att den skall utgöra ett underlag för uppföljning och analys av statens verksamhet sedd över tiden. Emellertid kommer det först att bli möjligt att presentera tidsserier över centrala nyckeltal och på annat sätt redogöra för statens ekonomiska utveckling i ett längre perspektiv. Årsredovisningen för staten lämnas nu för , vilket gör det möjligt att analysera vissa förändringar som skett i sammansättningen av de ingående posterna. Detta gäller emellertid inte finansieringsanalysen för staten, vilken framställts . I årsredovisningen för staten lämnas en samlad bild av statens ställning och resultat. Begreppet nettoförmögenhet, dvs. statens samlade tillgångar minus dess skulder, bör i detta sammanhang tolkas med stor försiktighet. Statens skulder kan inte utan vidare kvittas mot tillgångarna, bl.a. beroende på att samtliga tillgångar inte är av finansiell natur och därför inte finns tillgängliga för att reducera statens skulder på kort sikt. Dessutom finns tillgångar av betydande värde som är avsedda att användas i viss verksamhet och som i praktiken inte heller finns tillgängliga för att reducera skulderna på . Värderingen av statens tillgångar är dessutom i många fall betydligt mer osäker än värderingen av skulderna. Det gäller exempelvis tillgångar som inte har något alternativt användningsområde och som därför inte kan avyttras. Årsredovisningen för staten visar att den juridiska personen statens nettoförmögenhet uppgick till minus per . Detta innebär en minskning av nettoförmögenheten med jämfört med föregående budgetår. Förändringen motsvaras i princip av statsskuldens ökning samt den förstärkning av statens tillgångssida som invärderingen av bl.a. vägar och krigsmateriel medfört. Om invärderingen ej gjorts skulle nettoförmögenheten minskat med ytterligare ca , vilket innebär en minskning med ca i förhållande till föregående budgetår. Sammanfattningsvis bekräftar årsredovisningen för staten bilden av en svag statsfinansiell ställning. Årsredovisningen för staten bygger på uppgifter från de ingående myndigheternas och bolagens årsredovisningar eller i vissa fall delårsrapporter. Till skillnad från myndigheternas årsredovisningar avser bolagens årsredovisningar kalenderår och inte budgetår. Denna avvikelse har inte korrigerats i sammanställningen av den statliga sektorn. Problemet kommer emellertid att upphöra i och med statens övergång till kalenderårsbudget fr.o.m. . Eliminering av mellanhavanden inom och mellan de ingående organisationerna i den statliga sektorn har endast gjorts i viss utsträckning. Redovisningen i staten skall följa bokföringsförordningen (1979:1212) och ske i enlighet med god redovisningssed. Detta innebär bl.a. att omsättningstillgångar och kortfristiga skulder värderas enligt lägsta respektive högsta värdets princip och att anläggningstillgångar värderas till historiska anskaffningsvärden med avdrag för ackumulerade avskrivningar enligt plan. I årsredovisningen för staten har vissa undantag från bokförings- förordningens generella regler gjorts. De mest väsentliga undantagen innebär att * uppbörd och transfereringar i huvudsak redovisas kassamässigt eftersom avräkningen mot statsbudgeten sker med betalningstillfället som grund, * värdet på järnvägsbanor saknas, * värdet på statens upparbetade skuld för kompletteringspensioner till statstjänstemän saknas. Dessutom har vissa myndigheter inom Försvarsdepartementets ansvarsområde medgivits dispens från att invärdera anläggningstillgångar som anskaffats före /94. För att bättre beakta förmögenhetsaspekterna i redovisningen har balansräkningen för staten i vissa fall kompletterats med s.k. omräknade värden. Det omräknade värdet för aktier och andelar definieras som bolagets eget kapital samt av de obeskattade reserverna. När det gäller ej bokförda poster såsom järnvägsbanor och upparbetade kompletteringspensioner har beräknade värden angivits. Beträffande materiella anläggningstillgångar har tillgångarnas återanskaffningsvärde, minskat med ackumulerade avskrivningar enligt plan, redovisats. Beträffande tillgångar med mycket svårbestämbara värden, exempelvis museisamlingar, bibliotek och nationalparker, sker ingen tillgångsredovisning hos myndigheterna. Värdet av sådana tillgångar saknas i årsredovisningen för staten. Den juridiska personen staten För den juridiska personen staten har såväl tillgångar som skulder ökat i värde sedan föregående budgetår, men då skulderna har ökat mer än tillgångarna har nettoförmögenheten minskat i värde. Omsättningstillgångarnas värde har ökat med , vilket främst beror på att av ammunition och annan krigsmateriel har invärderats i balansräkningen. Anläggningstillgångarna har ökat med , främst beroende på att statens vägar har invärderats. På skuldsidan är det i huvudsak statsskuldens ökning som givit upphov till förändringarna jämfört med föregående budgetår. Statsskuldens ökning uppgår enligt redovisningen till , vilket innebär att statsskulden enligt den konsoliderade balansräkningen uppgick till per . Detta belopp är 1,1 miljarder lägre än den av redovisade statsskulden, vilket beror på att Arbetslivsfondens innehav av statsskuldväxlar uppgående till har eliminerats. Statens nettoförmögenhet har därmed minskat med jämfört med förgående budgetår och uppgick per till minus . Förändringen förklaras dels av årets underskott enligt den konsoliderade resultaträkningen, minus , dels av transaktioner som bokförts direkt mot balansräkningen utan att passera resultaträkningen. Exempel på sådana transaktioner är invärderingen av omsättnings- och anläggningstillgångar enligt vad som beskrivits ovan. Som inledningsvis nämnts har vissa poster i balansräkningen omräknats för att bättre spegla aktuella förmögenhetsvärden. De omräknade värdena av såväl tillgångar som skulder är högre än motsvarande bokförda värden. Det omräknade värdet för tillgångarna är och för skulderna . Nettoförmögenheten i omräknade värden är därmed minus att jämföra med minus enligt bokföringen. Utöver skuldposterna i balansräkningen har staten ansvarsförbindelser uppgående till bestående av utställda kreditgarantier samt den s.k. premiereserven för framtida pensioner uppgående till 3,9 mil-jarder kronor. ------------------------------------------------------ Tabell 5.1 Bok- Bokförda Konsoliderad förda värden balansräkning för värden 950630 den juridiska 940630 personen staten kronor ------------------------------------------------------ Omräknade Tillgångar värden 950630 Omsättningstillgångar83 121 ------------------------------------------------------ Periodavgränsningsposter26 42 125 ------------------------------------------------------ 41 Anläggningstillgångar289 347 ------------------------------------------------------ 565 Summa 398 510 ------------------------------------------------------ 731 Skulder ------------------------------------------------------ Kortfristiga 46 39 skulder ------------------------------------------------------ 39 Periodav- 85 90 gräns- ningsposter ------------------------------------------------------ 90 Långfristiga 1190 1385 skulder ------------------------------------------------------ 1484 Summa 1321 1514 ------------------------------------------------------ 1613 Nettoförmögenhet-923 -1004 ------------------------------------------------------ -882 Summa- skulder 398 510 och eget- kapital ------------------------------------------------------ Ansvarsförbindelser 176 731 ------------------------------------------------------ ------------------------------------------------------ Det ekonomiska utfallet av statens verksamhet /95 blev minus . Såväl intäkter som kostnader ökade i relation till föregående räkenskapsår, men då statens intäkter ökade mer än kostnaderna blev resultatet en förbättring jämfört med föregående år uppgående till . På inkomstsidan var det främst inkomstskatten som bidrog till ökningen , medan ökningarna på kostnadssidan bl.a. förklaras av ökade kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt den nytillkomna avgiften till EG- budgeten. Andra kostnader, exempelvis avseende räntebidrag, minskade . Vad beträffar de finansiella kostnaderna för statsskulden ökade dessa med . ------------------------------------------------------- Tabell 5.2 Budgetåret Konsoliderad Verksamhetens 1994/95 resultaträkning intäkter för den juridiska personen staten kronor ------------------------------------------------------- Budgetåret Skatter m.m. 545 1993/94 ------------------------------------------------------- 465 Intäkter av avgifter och andra 38 ersättningar ------------------------------------------------------- Intäkter av bidrag 37 54 ------------------------------------------------------- 40 Summa 620 ------------------------------------------------------- 559 Verksamhetens kostnader ------------------------------------------------------- Transfereringar och bidrag 541 ------------------------------------------------------- Kostnader för 63 531 personal1 ------------------------------------------------------- - Övriga 82 driftkostnader ------------------------------------------------------- 142 Avskrivningar 16 ------------------------------------------------------- 18 Summa 702 ------------------------------------------------------- 691 Verksamhetsutfall -82 ------------------------------------------------------- -132 Finansiella intäkter och kostnader ------------------------------------------------------- Finansiella 71 intäkter ------------------------------------------------------- 60 Finansiella 178 kostnader ------------------------------------------------------- 148 Summa -107 ------------------------------------------------------- -88 Underskott -189 ------------------------------------------------------- -220 ------------------------------------------------------- 1 Särredovisas första gången /95 Finansieringsanalysen för staten har framställts och saknar därmed jämförelsevärden. Av analysen framgår att statens kassaflöde, dvs. summan av statens in- och utbetalningar, uppgick till minus under /95. Det negativa kassaflödet var till största delen hänförligt till statens finansiella verksamhet. Den statliga sektorns samlade tillgångar uppgick till , varav hänför sig till den juridiska personen staten. I relation till bruttonationalprodukten (BNP) för /95, som enligt RRV beräknats till , utgjorde de samlade tillgångarna . De samlade skulderna uppgick till 2 495 mil-jarder kronor, dvs. Den största enskilda skuldposten var statsskulden som efter eliminering uppgick till (av BNP). Differensen mellan tillgångar och skulder uppgår till minus , vilket innebär att den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet var negativ vid utgången av . Nettoförmögenhetens värde minskade med jämfört med föregående år. Om man istället för bokförda värden betraktar omräknade värden framgår att den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet beräknades uppgå till minus vid utgången av . Beloppet består av den juridiska personen statens omräknade nettoförmögenhet på minus samt AP-fondens kapital om . Tabell 5.3 Sammanställning av den statliga sektorn Miljarder kronor MyndigheterStatliga bolagStatliga bankerRiksbanken och finansinstitut /951993/941994 19931994 199319941993 Summa tillgångar510 398 344 362 560619 269 275 Summa skulder1514 1321 246 274 527593 204 192 Nettoför- mögenhet/ Kapital-1004 -923 98 88 33 26 65 83 AP-fonden Eliminering Totalt bokfördaOmräknade värden värden