prop · GJ03127 · 1996-01-01 00:00:00 — Meddelarfriheten skall vara | | begränsad, utom såvitt avser uppgifter i ärenden om | | tillrättaförande av elever eller skiljande av elever från vidare| | studier. Promemorians förslag: Skiljer sig från regeringens i så måtto att enligt promemorians förslag är bestämmelsen utformad med två olika skaderekvisit vars tillämpning beror på från vem uppgifterna härrör. Vidare skall enligt promemorians förslag bestämmelsen införas i en ny paragraf, vilket även föranledde ett förslag om ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen för att begränsa meddelarfriheten. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. ombudsmän () anser att regeringen bör överväga absolut sekretess för alla aktuella uppgifter och att det tydligare bör anges vilka beslut som skall vara undantagna från sekretess. JO anser också att det kan uppstå tillämpningsproblem om regeln konstrueras med 7 kap. 9 § sekretesslagen som förebild, eftersom det får till följd att vid sekretessprövningen måste känna till från vilken verksamhet inom friskolan en uppgift härrör. Kammarrätten i ifrågasätter om bestämmelsen bör införas i en egen ny paragraf. Kammarrätten anser att det skulle bli mer lättöverskådligt att ha en gemensam sekretessbestämmelse för all tillsynsverksamhet och att uppgifter om elever kan ges ett generellt sekretesskydd med ett rakt skaderekvisit. Skälen för regeringens förslag: är central förvalt- ningsmyndighet för det offentliga skolväsendet. Till uppgifter hör att utöva tillsyn över bl.a. det offentliga skolväsendet samt utbildningen vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som godkänts för skolplikt enligt 9 kap. 1 § skollagen (1985:1100) och andra fristående skolor som ställts under statlig tillsyn. När det gäller det offentliga skolväsendet finns regler om sekretess till skydd för enskildas personliga förhållanden i vissa fall på skolans område i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Denna sekretess överförs till i dess tillsynsverksamhet över det offentliga skolväsendet (13 kap. 1 §). Sådan överförd sekretess gäller inte om uppgifterna tas in i beslut hos tillsynsmyndigheten (13 kap. 6 §). För fristående skolor är förhållandena annorlunda. De omfattas inte av offentlighetsprincipen och sekretesslagen är inte tillämplig på deras verksamhet. har i en skrivelse till anfört att avsaknaden av sekretessbestämmelser till skydd för enskilda elever i fristående skolor innebär ett problem eftersom uppgifter i tillsynsärenden hos blir offentliga där. Enligt uppmärksammades detta i samband med att en Waldorfskola lämnat handlingar rörande en elev till och verket lämnat ut handlingarna till en dagstidning. har, mot bakgrund av den fråga som Waldorfskolefedarationen väckt, i anslagsframställningen för /96 föreslagit att sekretesslagen ändras så att integritetskänsliga uppgifter hos verket rörande enskilda elever vid fristående skolor kan hemlighållas. har i ett betänkande (1994/95:UbU16) bl.a. behandlat en motion (1994/95:Ub339), i vilken hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna att regeringen bör komma med förslag om hur skyddet för elevers personliga integritet skall stärkas i samband med tillsyn över de fristående skolorna. Utskottet anförde att motions- yrkandet mot bakgrund av skrivelse till och anslagsframställning inte borde påkalla någon särskilda åtgärd. följde utskottet (rskr. 1994/95:385). Det är otillfredsställande att uppgifter om enskildas personliga förhållanden som lämnas från fristående skolor till i samband med verkets tillsynsverksamhet inte är skyddade av sekretess i den utsträckning som gäller när samma slag av uppgifter lämnas från skolor inom det offentliga skolväsendet. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse införs som innebär att uppgifter av ifrågavarande slag kan beläggas med sekretess. Som några remissinstanser anfört kan svårigheter möta att bedöma från vilken del av verksamheten uppgifter härrör när de kommit in till från en fristående skola. Det gäller särskilt om uppgifterna härrör från elevvården, eftersom friskolorna kan vara organiserade på ett helt annat sätt när det gäller denna än som är vanligt inom det offentliga skolväsendet. Därför är det lämpligast att förena en sådan sekretessbestämmelse med ett enhetligt skaderekvisit. Avsikten är emellertid inte att begreppet elevvård skall ha en annan innebörd än den som gäller beträffande det offentliga skolväsendet. De uppgifter om enskildas personliga förhållanden som härrör från skolan och som kan bli aktuella hos i tillsynssammanhang torde ofta vara av mycket känslig natur. Regeringen anser därför att skaderekvisitet bör vara omvänt, dvs. att det skall råda en presumtion för sekretess. Något skäl att föreslå absolut sekretess och därmed att det inte skulle råda någon som helst möjlighet för allmänheten till insyn i denna typ av ärenden har inte framkommit. Bestämmelsen bör gälla inte bara till skydd för uppgifter som rör de personer som kan vara aktuella i ett tillsynsärende, utan även deras närstående. Med hänsyn till offentlighetsintresset bör undantag gälla för uppgifter som tas in i beslut i tillsynsärenden. Regeringens förslag till ny bestämmelse är betydligt mindre omfångsrik än promemorians, där det föreslogs att bestämmelsen skulle tas in genom en ny paragraf. I syfte att göra sekretessbestämmelserna på skolområdet mer lättöverskådliga föreslår regeringen att den nya sekretessbestämmelsen införs i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Genom regeringens förslag kommer bestämmelsen om tidsbegränsad handlingssekretess (högst ) att bli tillämplig även på ifrågavarande uppgifter. I 16 kap. 1 § sekretesslagen är de tystnadsplikter uppräknade som inskränker meddelarfriheten enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Av uppräkningen framgår att meddelarfriheten viker för den tystnadsplikt som följer av 7 kap. 9 § sekretesslagen, såvitt avser uppgifter som hänför sig till annat än ärenden om tillrättaförande av elever eller skiljande av elever från vidare studier. Den tystnadsplikt som följer av den nu föreslagna bestämmelsen bör, såsom föreslagits i promemorian, ha motsvarande företräde. 7 Överföring av folkbokföringssekretess till kommun -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Om sekretess gäller för en uppgift om en | | enskilds personliga förhållanden i verksamhet som avser folkbok-| | föringen och uppgiften lämnas till en myndighet enligt | | särskild uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn skall sekre- | | tessen också gälla hos den kommunala myndigheten. Promemorians förslag: Det föreslås en ändring i 7 kap. 15 § sekretesslagen innebärande att sekretess enligt första stycket för en uppgift som lämnats till en kommun också gäller hos kommunen. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig är positiva till att de uppgifter som skyddas enligt folkbokföringssekretessen också skyddas när uppgifterna förs vidare till t.ex. skolan. omudsmän () påpekar bl.a. att sekretessen enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 sekretesslagen gäller inte enbart i skattemyndighetens verksamhet som avser folkbokföringen utan avser även andra befolkningsregister och befolkningsregister hos andra myndigheter än folkbokföringsmyndigheten. Den föreslagna ändringen begränsar inte överförandet av sekretessen till enbart de fall en myndighet lämnar en sekretessbelagd uppgift på grund av en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Även då ett utlämnande sker med stöd av generalklausulen i 14 kap. 3 § eller med stöd av 1 kap. 5 § överförs sekretessen med den föreslagna lydelsen. Vidare medför den föreslagna ändringen att sekretessen överförs till all verksamhet - inte bara den verksamhet som rör skolan. Kammarrätten i anför att den föreslagna bestämmelsen innebär att sekretessen i nu aktuellt avseende överförs till all verksamhet, dvs. förutom till skolans register även till alla andra administrativa register som uppdateras via folkbokföringen. En sådan regel kan lätt skapa tillämpningssvårigheter. I vart fall bör ordet kommun ersättas med myndighet. Vidare bör enligt kammarrätten övervägas om inte en undantagsbestämmelse från sekretesskyddet såvitt avser uppgifter i beslut måste införas. Datainspektionen anser att förslaget endast löser en del av behovet av bättre skydd för adresser. Enligt Datainspektionen bör folkbokföringssekretess alltid innebära att motsvarande uppgifter är skyddade i annan verksamhet obe- roende av hur uppgifterna lämnas. Statskontoret anser att en adressuppgift som enligt skattemyndigheternas bedömning är sekretessbelagd inom folkbokföringen bör bedömas på samma sätt av en kommun eller någon annan myndighet. Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 sekretesslagen gäller sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen får en uppgift som omfattas av sekretess lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. Enligt 75 § folkbokföringskungörelsen (1967:495) skall skattemyndigheterna lämna kommunerna uppgift om skolpliktiga barns adress i kommunen. I betänkande 1992/93:KU38 Offentlighet och sekretess behandlas bl.a. en motion (1992/93:K401) vari begärdes att det i sekretesslagen införs ett sekretesskydd för uppgifter ur folkbokföringsregistret som skattemyndighet i enlighet med föreskriven skyldighet lämnat till kommunerna. En person som förföljer en kvinna och inte får hennes adress genom folkbokföringsregistret kan enligt motionären vända sig till kommunens skolstyrelse och där begära och erhålla uppgift om kvinnans hemmavarande barns adress. Enligt bedömning talar mycket för att det bör införas en möjlighet för kommun eller skola att sekretessbelägga adressuppgifter enligt samma regler som gäller för folkbokföringsverksamheten eller att det påtalade problemet löses författningsvägen på något annat sätt. Frågan borde enligt utskottet ses över i lämpligt sammanhang inom ramen för den fortlöpande uppföljning och översyn av sekretesslagstiftningen som pågår inom . Enligt utskottet borde ge regeringen detta till känna. följde utskottet (rskr. 1992/93:414). Det finns numera olika möjligheter att skydda en person som riskerar att bli förföljd. Om det finns en uppenbar risk för att en person som är folkbokförd i landet blir utsatt för särskilt allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och personen inte kan ges tillräckligt skydd på annat sätt, kan personen enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter medges att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter) under högst . En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för en allvarlig eller upprepad brottslighet, förföljelser eller trakasserier på annat sätt, får enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) medges att efter flytt vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten i högst (kvarskrivning). Det finns även en möjlighet att skydda en persons adress hos folkbokföringen. Om det av särskild anledning kan antas att en person eller någon honom närstående lider men om uppgift om t.ex. en hemadress röjs får uppgiften inte lämnas ut (7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen).Även om adressen omfattas av sekretess inom folkbokföringen blir den offentlig hos en kommun när skattemyndigheten uppfyller sin skyldighet enligt folkbokföringskungörelsen att lämna skolpliktiga barns adresser till kommunen. Den person som har sin adressuppgift skyddad av sekretess hos folkbokföringen får därmed se att sekretesskyddet upphör hos skolstyrelsen om hans eller hennes barn är i skolpliktig ålder. En sådan ordning torde inte ha förutsetts. Regeringen delar promemorians bedömning att sekretessen även bör gälla hos skolstyrelsen. Som flera remissinstanser framfört torde konsekvenserna av den lösning som framförts i promemorian vara svåra att överblicka. En sådan regel som föreslogs skapar också svårigheter vid tillämpningen. Det finns alltså skäl som talar mot att införa en generell regel om att sekretesskyddet för uppgift skall bibehållas oavsett var uppgiften befinner sig hos kommunen. Det av redovisade problemet gäller uppgifter från folkbokföringen som lämnas till kommuner på grund av uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn. Den ändring som här föreslås begränsas därför till att avse uppgifter som lämnats till en myndighet enligt särskild uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn. Av detta följer, som Lagrådet påpekat, att uppgiften normalt inte blir sekretessbelagd hos skolan utan endast hos den kommunala myndighet gentemot vilken skattemyndigheten uppfyller sin uppgiftsskyldighet. Sekretessen bör inte gälla för uppgifter i beslut hos myndigheten. 8 Sekretess för uppgifter i ärenden angående luftfartscertifikat m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: I ett ärende om prövning av någons lämplighet| | att ha luftfartscertifikat eller ett sådant behörighetsbevis som| | avses i luftfartslagen (1957:297) skall sekretess gälla för | | uppgift om den enskildes hälsotillstånd eller andra personliga | | förhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör eller | | någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig delar eller har inget att invända mot promemorians bedömning utom Kammarrätten i som avstyrker förslaget. Kammarrätten kan inte instämma i bedömningen att uppgifter rörande någons lämplighet att ha luftfartscertifikat eller behörighetsbevis i detta sammanhang bör jämställas med sådana uppgifter i körkortsärenden. Kravet på insyn i ärenden om lämplighet för luftfartscertifikat kan enligt kammarrättens mening ställas högre på grund av flygverksamhetens större farlighet. Skälen för regeringens förslag: Den som har ett luftfartscertifikat som är utfärdat eller godkänt i , är behörig att tjänstgöra som förare, navigatör eller flygmaskinist på ett luftfartyg. För att genomgå utbildning för luftfartscertifikat erfordras att man har elevtillstånd. Elevtillstånd och luftfartscertifikat utfärdas av . får även besluta att innehavaren av ett luftfartscertifikat inte får fullgöra vissa uppgifter vid luftfart om han inte har ett s.k. behörighetsbevis. För att luftfartscertifikat och behörighetsbevis skall utfärdas eller förnyas måste sökanden ha genomgått föreskrivna medicinska undersökningar och förklarats fysiskt och psykiskt lämplig av . Verket får förelägga den som innehar luftfartscertifikat eller elevtillstånd att lämna intyg om sin fysiska och psykiska lämplighet som certifikatinnehavare. I underlaget för den medicinska bedömningen av en certifikatsökandes lämplighet ingår dels rutinmässiga protokoll och utlåtanden från läkare enligt en blankett som fastställs av i samråd med , dels i vissa fall kompletterande underlag i form av patientjournaler, speciella utlåtanden från psykiater och andra läkare, protokoll från sammanträden med medicinsk ex- pertis, läkarintyg samt andra handlingar som avser samröre med narkotika och trafiknykterhetsbrott m.m. verksamhet i ärenden om certifikat och behörighetsbevis innebär myndighetsutövning. Det finns därmed ett stort intresse av insyn i denna verksamhet. I ärendena förekommer i stor utsträckning intyg och utlåtanden om hälsotillståndet hos de personer som ansöker om t.ex. certifikat. kan mycket känsliga uppgifter förekomma i dessa intyg. Uppgifterna omfattas av sekretess inom hälso- och sjukvården. De känsligaste uppgifterna torde finnas i de ärenden där en ansökan avslås eller där ett tillstånd återkallas. En jämförelse kan göras med vad som gäller i körkortsmyndigheternas verksamhet. Även den innebär myndighetsutövning. I ärenden om prövning av någons lämplighet att inneha körkort förekommer ofta läkarintyg och andra handlingar med uppgifter om enskildas medicinska eller i övrigt personliga förhållanden. Genom en lagändring infördes en ny bestämmelse i sekretesslagen som innebär att sekretess gäller i ärende om prövning av någons lämplighet att ha körkort eller traktorkort för uppgift om den enskildes hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs (7 kap. 31 § sekretesslagen). I motiven till denna bestämmelse (prop. 1988/89:134 s. 27 f.) konstateras att intresset av offentlighet är stort i dessa typer av ärenden men att det förkommer integritetskänsliga uppgifter av sådan art att behovet av skydd för dessa bör ta över intresset av insyn. Mycket talar för att integritetskänsliga uppgifter i verksamhet borde omfattas av sekretess på samma sätt som gäller för sådana uppgifter i körkortsärenden. Flygverksamheten kan eventuellt uppfattas som farligare än t.ex. biltrafiken. Regeringen finner emellertid inte att det skall ställas högre krav på insyn i ärenden om lämplighet för luftfartscertifikat än i körkortsärenden. Ett skydd mot utlämnande av integritetskänsliga uppgifter torde också kunna underlätta för myndigheten att få tillgång till uppgifter som den enskilde betraktar som strängt personliga. En bestämmelse om sekretess som omfattar dessa uppgifter bör därför införas. Bestämmelsen bör utformas så, att den gäller i ärenden om prövning av någons lämplighet att ha luftfartscertifikat eller behörighetsbevis. Härmed blir bestämmelsen tillämplig även vid ett överklagande av beslut. Elevtillstånd ingår som ett led i ett ärende om erhållande av luft- fartscertifikat och behöver därför inte särskilt anges i lagtexten. Liksom i ärenden om körkort bör sekretess endast gälla om det kan antas att den uppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. Offentlighet skall således vara huvudregel. Sekretessen för uppgift i allmän handling bör, liksom i fråga om körkort m.m., tidsbegränsas till . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: I ärenden om överklagande hos Skolväsendets| | överklagandenämnd skall sekretess gälla för uppgifter om en | | enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den | | enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.| | Sekretessen skall inte gälla för nämndens beslut i sådana ärenden.| -------------------------------------------------------------------- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens, utom såvitt avser undantaget från sekretess för nämndens beslut. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran, men hemställer att undantag skall göras för uppgifter i nämndens beslut. Skälen för regeringens förslag: , som inrättades 1991, har till uppgift att pröva överklaganden av vissa beslut på skolväsendets område. Vilka beslut som får överklagas till nämnden anges i skollagen (1985:1100) och i föreskrifter som meddelas av regeringen. Enligt 1 kap. 14 § skollagen får nämndens beslut med anledning av överklaganden dit inte överklagas. Överklagade beslut kan ha fattats av en kommun eller ett landsting eller av en statlig myndighet på skolområdet. De överklaganden som nämnden prövar rör t.ex. rätten för klagandena att bli mottagna till utbildning inom olika skolformer, skyldighet att fullgöra skolplikt inom en skolform för funktionshindrade barn (särskolan eller specialskolan) eller uttagning till en sådan särskild undervisningsgrupp inom som är avsedd för elever som har behov av särskilt stöd. kom cirka 1 000 ärenden in till nämnden. I vissa ärenden, särskilt sådana som rör funktionshindrade barn eller ungdomar eller elever med skolsvårigheter, kan utredningen innehålla information om eleven, eller någon närstående, som är av djupt personlig art, t.ex. utlåtanden av läkare, psykolog eller elevvårdspersonal vid en skola. Uppgifter som kommer in är inte skyddade av någon sekretessbestämmelse som är direkt tillämplig hos nämnden. Nämnden har i en framställning till hemställt att en regel om sekretess skall införas till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden som behandlas hos nämnden, med undantag för uppgifter som tas in i nämndens beslut. Det är viktigt att en myndighet som har till uppgift att överpröva andra myndigheters beslut är underkastad insyn. I vissa situationer bör emellertid offentlighetsintresset ge vika för den enskildes rätt till skydd för den personliga integriteten. Många uppgifter som kommer in till rör enskildas personliga förhållanden och de kan vara av mycket integritetskänsligt slag. Det bör inte få förekomma att någon avstår från rätten att överklaga till nämnden på den grunden att den missnöjde befarar att allmänheten skall få kännedom om sådana känsliga personliga förhållanden som det kan vara fråga om i dessa fall. Mycket talar således för att offentlighetsintresset skall få vika när det gäller dessa ärenden. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse om sekretess skall införas till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden hos nämnden. Offentlighetsintresset får anses tillgodosett genom att sekretessen begränsas till att inte gälla nämndens beslut. Sekretessen bör begränsas med ett rakt skaderekvisit, dvs. det skall råda en presumtion för offentlighet. Detta innebär dock att alla typiskt sett känsliga uppgifter, såsom uppgifter om t.ex. hälsovård och personliga problem av olika slag, kan omfattas av sekretess. En sådan bestämmelse som föreslås bör gälla inte bara till skydd för uppgifter som gäller de personer som överprövningen avser, utan även deras närstående, eftersom uppgifter om närstående av mycket känslig natur kan vara av betydelse i dessa ärenden. Regeringen föreslår att bestämmelsen införs i en ny paragraf i 7 kap. sekretesslagen. Såvitt gäller handlingssekretess bör denna tidsbegränsas att gälla i högst . 10 Sekretess hos kommuner och landsting för uppgifter som rör förhandsbesked i taxerings- eller skattefrågor -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Uppgifter om en enskilds personliga eller | | ekonomiska förhållanden som lämnas till en kommun eller ett | | landsting i ett ärende om förhandsbesked i en taxerings- eller | | skattefråga, skall omfattas av samma sekretess hos kommunen | | eller som hos skattemyndigheten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. Skälen för regeringens beslut: , som är en från fristående statlig myndighet, prövar ansökningar om förhandsbesked rörande tolkning eller tillämpning av skattelag. Förfarandet regleras i lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor (FHBL). En ansökan om förhandsbesked görs av den skattskyldige hos nämnden senast den dag då deklaration för taxering till och statlig inkomstskatt m.fl. skall avlämnas. Om ansökningen avser en fråga av särskilt intresse för en kommun får denna beredas tillfälle att yttra sig över ansökningen (6 § FHBL). Förhandsbesked får överklagas hos Regeringsrätten av sökanden och . Om beslutet avser fastighetstaxering eller taxering till inkomstskatt får också vederbörande kommun och landsting överklaga det (9 § FHBL). Enligt 8 § FHBL skall förhandsbeskedet sändas till sökanden och . Kommunerna och landstingen har ingen sådan uttrycklig rätt enligt FHBL att få förhandsbeskedet översänt. Enligt 21 § förvaltningslagen (1986:223) skall part, om det inte är uppenbarligen obehövligt, underrättas om innehållet i beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende, om det avser myndighetsutövning mot någon enskild.