prop · GJ0338 · 1996-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: I finns nu en bred enighet om att landska- pet - som hålls samman av en stark kulturell identitet - är en naturlig enhet för den regionala samhällsförvaltningen. Strävandena att uppnå en gemensam regional indelning i denna del av landet har pågått . Den s.k. fempartsgruppen (landstingen och kommunförbunden i och samt kommun) hemställde att det skulle få bedrivas försöksverksamhet med en förändrad regional uppgiftshantering i landskapet . Framställningen kompletterades med mera konkretiserade önskemål. hade en skrivelse med samma inriktning getts in av de politiska partierna i . Fempartsgruppen har val ersatts av , nominerad av partiorganisationerna i och formellt utsedd av fempartsgruppens medlemmar. En process med syfte att skapa en sjukvårdshuvudman för hela har också inletts. Förändringar av den regionala indelningen i vårt land förutsätter en bred lo- kal och regional förankring. En sådan föreligger nu i , där uppslutningen kring en sammanläggning av och är i det närmaste total. Regeringen anser därför att tiden nu är mogen att tillmötesgå önskemålen om att bilda ett nytt Skånelän för att komma till rätta med de besvärande problem i form av bl.a. bristande överblick och möjligheter till samordning som den nuvarande indelningen för med sig och som har beskrivits av Region- beredningen. Som en följd av länssammanläggningen bör de nuvarande länsstyrelserna i Kris- tianstads och föras samman till en länsstyrelse. En sammanläggning av de båda skånska länen får således till följd att en länsstyrelse skall fullgöra de uppgifter som är fördelade på två. Från organisationssynpunkt har framför allt två invändningar mot en sam- manläggning av de båda framförts. Den första går ut på att 33 kommuner och 1,1 miljoner invånare är för mycket för att en länsstyrelse skall kunna upprätthålla dagens nära och frekventa sam- arbete samt kvalitet i fråga om tillsyn och kontroll. Enligt den andra invändningen finns det en risk för att den förhållandevis s- tora organisation som blir resultatet av en sammanläggning skulle byråkratiseras genom att länsexperterna fick ägna sin huvudsakliga tid åt ledningsfrågor och följaktligen skulle få mindre tid över för kontakter med fältet . Värdet av dessa synpunkter skall inte förringas, men enligt regeringens upp- fattning är de antydda negativa konsekvenserna inte sådana att de inte kan bemästras med en ändamålsenligt utformad organisation och ett förändrat arbetssätt. De positiva följderna i form av bättre överblick och samordning är så stora att de motiverar regeringens förslag. Här skall framhållas att avstånden i är korta. Även resor över hela det nya länet framstår därför inte som särskilt långa eller tidsödande. Vidare bör inte all regional offentlig verksamhet lokaliseras till en enda ort (se avsnitt 3.3.4). bör man tänka sig helt nya förvaltningsstrukturer med de- centraliserade lösningar, användning av ny teknik eller andra arbetsmetoder. Förutom den tillgång till service av olika slag som detta innebär för med- borgarna, minskar därigenom också behovet av resor. Indelningsfrågan i måste, som flera remissinstanser också har anfört, ses även i ljuset av det samarbete som har utvecklats i den sydsvenska regionen. I denna region, som utöver omfattar även , , , och , bedrivs ett samarbete kring regionala utvecklings- frågor. Ett särskilt samarbetsorgan, Sydsam, har bildats för ändamålet. Dess uppgift är att hävda gemensamma intressen inom landet och internationellt samt att vara ett komplement till det arbete som bedrivs på läns- och kommunnivå samt öka kunskapsmängden om regionens betydelse. En länssammanläggning i innebär inte att landskapet skulle brytas ut ur det sydsvenska samarbetet. Tvärtom visar de synpunkter i detta avseende som har förts fram av flera remissinstanser att man slår vakt om ett fortsatt samarbete i kring frågor som spänner över en större region än enbart . Sammanläggningen av och , och därmed även de två länsstyrelserna, bör genomföras . 3.3.3 Det nya länets namn -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Det nya länet i benämns län. Regionberedningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Frågan behandlas inte särskilt i något av remissvaren. Skälen för regeringens förslag: Det nya länets geografiska utsträckning bör enligt regeringens mening avspeglas i dess namn. En namngivning efter residensstaden skulle vara mindre lämplig, eftersom en sådan i alltför hög grad knyter an till en geografiskt avgränsad del av länet. En sammanläggning bör komma till uttryck genom ett nytt namn som bygger på något som är gemensamt för hela det geografiska område som det nya länet kommer att omfatta. Ett befintligt länsnamn bör då inte behållas och utsträckas till att omfatta det nya, större länet. Det nya länet kommer, med undantag för i , att helt motsvara landskapet . Enligt regeringens mening är därför den gemensamma nämnare som bör läggas till grund för länets namn. Vi föreslår således att det nya länet benämns län. 3.3.4 Residensstad i det nya länet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör vara residensstad i län, men| | ett förslag läggs fram först sedan det har klarlagts vilken för-| | delning offentlig förvaltning kan komma att få i regionen. | | En särskild utredare kommer därför att tillkallas för att efter| | samråd med företrädare för regionen och andra berörda parter utar-| | beta ett underlag till regeringen om dessa frågor. | | Regeringen kommer därefter att för lägga fram förslag| | om residensstad i län. Regionberedningens förslag: bör vara residensstad i län. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser i hänvisar till yttrandet från , ett organ bildat av landstingen och kommun- förbunden i de två samt kommun. Däri uttrycks uppfattningen att valet av residensstad och huvudort för den statliga länsförvaltningen i första hand är en statlig angelägenhet. En vanlig synpunkt är att decentraliserade lös- ningar bör prövas. , , , , , och Örkel- ljunga kommuner, , i län samt län anser att skall vara residensstad i det nya länet. Därigenom uppnås en bättre geografisk balans i länet än om skulle vara residensstad. En lokalisering av en sammanslagen länsförvaltning skulle vidare innebära en viss kompensation för det bortfall av arbetstillfällen som bl.a. nedläggningen av regementena P 6 och A 3 inneburit. framhåller att såväl de båda skogsvårdsstyrelsernas gemensamma kansli i som Skåneregion och Södra militärområdesstaben alla är förlagda till och att det finns goda lokalmässiga förutsättningar för en lokalisering av Skånelänsstyrelsen till orten. Mot bakgrund av lokaliseringens betydelse för att locka såväl industri, forsk- nings- och utvecklingsresurser som människor anser AB Skånebrännerier att bör behållas som residensstad i avvaktan på att en ny sydsvensk region bildas. i och i , Före- tagsgruppen C 4 och Kristianstadsindustrins samarbetsgrupp understryker vikten av att den regionala balansen bibehålls och betonar att det geografiska läget för är idealiskt med tanke på samarbetet över länsgränserna. , , , och Ystads kommuner, i Malmö- hus län, , och förespråkar i stället som residensstad. Sydvästra kommu- nalförbund anser att eller skall vara residensstad. Även förs fram som ett alternativ till . Bland de argument som anförs till stöd för märks särskilt följande. Rikets tredje stad bör även i fortsättningen vara residensstad. Köpen- hamn-Malmö/kommer att bli ett betydande kraftcentrum i norra . Det skulle då vara minst sagt anmärkningsvärt om inte skulle vara residensstad i län. Till följd av befolkningsandelen i nuvarande , koncentrationen av verksamhet till västra och sydvästra del, tillkomsten av den fasta Öresundsförbindelsen, stora infrastrukturprojekt i nuvarande samt det starka exploateringstrycket i övrigt i det länet kommer det även i fortsättningen att behövas en stark länsstyrelserepresentation i . Slutsatsen att skulle innebära en bättre geografisk balans jämfört med är därför förhastad. är inte heller en mer geografiskt centrerad ort än ; orterna ligger i var sitt hörn av . Vidare anförs att merparten av med samverkande myndigheter och företag finns i , att Barsebäcksberedskapen ställer krav på närhet till Beredskapsstyrelsen i (), och kompetens och till strålskyddskompetens vid . , , , , , , , och anser att skall vara residens- stad i län av framför allt följande skäl. håller med accelererande fart på att bli ett betydelsefullt kraftcentrum; i detta bör regionens administration ha sitt säte. Universitetens verksamhet är en nyckel- faktor för regionens framgång. Vidare är samarbetet mellan universiteten i /och av vital betydelse för regionen. Slutligen anförs att är och kommer att förbli ett nav för kommunikationerna i ; tillgängligheten till får inte underskattas. Närheten till internationella kontaktnät talar enligt Nordbankens och Skandinaviska En- skilda Bankens regionkontor för som residensstad. Med tanke på bl.a. de kraftigt ökade infrastruktursatsningarna i , anser att länets aktivitetscentrum rimligen bör ligga i . och anser att , som det svenska navet i regionaliseringen av , är naturliga residensstad. Skälen för regeringens bedömning: En sammanläggning av länen i innebär att det nya länet blir mer geografiskt omfattande samt får ett betydligt större antal såväl invånare som kommuner och andra aktörer än de nuvarande länen. Detta kan leda till att ledning får utöva sin närvaro i länets olika delar på ett sätt som skiljer sig från den nuvarande ordningen. I fråga om lokaliseringen av residensstaden för län gör regeringen följande bedömning. Valet av residensstad kan ses som en symbolfråga. Vad saken gäller är om detta - i fallet - skall bli beroende av strävanden att inom försöka balansera olika delar av regionen i förhållande till varandra eller om den ort - - som är den klart dominerande staden i med många olika funktioner inom såväl offentlig förvaltning som det privata näringslivet också skall göras till regionens centrum för den statliga länsstyrelseorganisationen. Regeringen finner i och för sig ambitionerna att uppnå balans mellan Mal- mö/och övriga delar av - inte minst de i nordost - mo- tiverade. Frågan är dock om detta bäst låter sig göras genom lokaliseringen av sätet för . Regeringen utgår från att verksamhet kommer att utövas i såväl som , oavsett vilken av dessa orter som görs till residensstad i län. Strävandena att uppnå inomregional balans bör tillgo- doses t.ex. genom lokalisering av delar av övrig regional offentlig förvaltning till andra orter än residensstaden. Länets förhållandevis ringa yta och placeringen av respektive i var sitt hörn av regionen gör att enbart geografiska hänsyn inte talar till någondera ortens fördel. Vid en samlad bedömning anser regeringen att bör vara residensstad i län. Innan ett förslag i frågan kan presenteras behöver dock ytterligare utredningsmaterial tas fram. Regeringen har från företrädare för erfarit att det i regionen finns en uttalad vilja att i samförstånd utarbeta en gemensam strategi när det gäller lokaliseringen av offentlig förvaltning i det nya länet. Valet av residensstad utgör i detta sammanhang en viktig komponent. För lokaliseringen av verksamhet bör en väsentlig utgångspunkt vara att den kan bedrivas effektivt och rationellt som medborgarnas behov av tillgång till service beaktas. En särskild utredare kommer att tillkallas för att efter samråd med företrä- dare för regionen och andra berörda parter utarbeta ett underlag om lokalise- ringen av regional offentlig förvaltning i län. Regeringen kommer senare denna dag att besluta om direktiv för den särskilda utredaren. Enligt dessa skall uppdraget redovisas . Regeringen avser att därefter återkomma till med ett förslag om valet av residensstad i det nya Skånelänet. regeringsform fördelades landsregeringen på ett landshövdingedöme i över , med som residensstad, och ett över och , med som residensstad. Efter erövringen av och tillkom samt . Residensstäderna blev snart därefter de nuvarande. Götaälvsområdets indelningshistoria är komplicerad. , Sävedals och Vättle härader samt och socknar på (dvs. Östra härad, tidigare benämnt Svenska ), tillföll tillsammans med bl.a. Sävedals härad mellan . Området kom att ingå i landskapet . Den mark på vilken vuxit upp tillhörde från början dels Sävedals, dels Östra härad. med Sävedals och härader jämte Svenska hörde till . var då residensstad i detta län. , som alltså tillhörde , har burit olika namn. Den norra delen kallades Ranafylke och den södra . Namnet , som först möter , avsåg ursprungligen endast Älvsyssel. Det har sitt ursprung i fästningen , nu en ruin vid . Efter freden i blev hela landskapet ett särskilt län. Landshövdingen bar titeln guvernör och residerade åtminstone i fredstid på . En förändring av länsindelningen i företogs . Då förenades , , och Vättle härader, Svenska , , med och en del av Väne härad till ett län med som residensstad. Detta län benämndes med . Då denne utnämndes till generalguvernör över , , och län m.m., kom och med Sävedals och härader jämte Svenska att bilda ett särskilt län, benämnt . Detta bestod alltså av Skånska generalguverne- mentets nordligaste del. Ascheberg residerade i och en landshövding utnämndes för det nya länet (inledningsvis benämnt och län, för att markera mäktiga ställning i länet). var residensstad, därefter . När det under tid upprättade ståthållardömet delades, bildades och . Att med omnejd bröts ut ur , har redan nämnts. läns namn är bildat efter de olika befästningar vid mynning, som har burit samma namn (anlades , Nya tillkom ). blev residensstad i . Därefter har såväl och som i princip haft en hävdvunnen geografisk omfattning (bortsett från , då , , , och utgjorde ett västsvenskt generalguvernement, under ). grundades vid Tidans mynning mot av (sedermera ) och namngavs efter hans första gemål, av Pfalz. Stadens näringsliv dominerades av seglationen på och handeln på bergslag. Konkurrensen med de andra Vänerstäderna ledde till att städernas marknader och torgdagar öppnades för konkurrenterna. blev säte för superintendenten (ett slags biskop) över bl.a. . Superintendenturen flyttades till . blev residensstad i . Folkmängden har ökat i samma takt som svenska städer i genomsnitt, men inom länet har förlorat något i betydelse. Såväl och som kommuner har fler invånare än . När det gäller nuvarande geografiska omfattning kan följande sägas. motsvarar i princip landskapet medan omfattar och delar av . omfattar , med ett mindre undantag, och en betydande del av . Skara- borgs län utgörs likaså av en betydande del av . Bland avvikelserna härifrån kan nämnas att och för- samlingar i hör till , men ligger i . Till hör i , men församlingen ligger i landskapet . i , , ligger i . församling, , tillhör men ligger i landskapet . och Tiveds församlingar, kommun, ligger i men tillhör län. Kulturdragen i de västsvenska landskapen visar ett starkt beroende av den forna tillhörigheten till , och . De kulturella iden- titeterna kan fortfarande mer anses följa de gamla landskapsgränserna än de administrativa länsgränserna. Det går en kulturgräns, den s.k. Tvååkersgränsen, genom söder om . Den kommer till uttryck genom bl.a. byggnadsskick, dialekter, ortnamn, möbler, matkultur och textiltradition. Söder om gränsen dominerar skånska, danska och nordkontinentala företeelser som t.ex. korsvirkeshus och fyrkantsgårdar. Norr därom möter ett område som bildar övergångszon mot andra kulturdrag som man finner i det s.k. övre . De halländska ådalarna har utgjort viktiga handels- och kulturförbindelser med och . Först började på allvar bli viktigare för de nordhalländska handels- och kulturkontakterna. består av och västra , men fördelar sig närmare besett på en rad olika bygder med gamla kulturidentiteter. För del blev landskaps- och länsgränserna ett större problem först och i takt med näringslivets expansion i . läns namn är bildat 1612 förstörda kungshuset med samma namn i . Kännetecknande för länet är dess många mindre tätorter. Det är såväl ett jordbruks- som ett industrilän. En tredjedel av landarealen är åk- er. är länet ett av de mest industritäta i landet (räknat som andel av den totala sysselsättningen). 3.4.2 Geografisk avgränsning av ett nytt västsvenskt län -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det finns en bred uppslutning kring en | | länsindelningsreform i . Den närmare utformningen av | | ett nytt västsvenskt län är emellertid ifrågasatt och därför går det| | inte nu att lägga fram ett långsiktigt hållbart förslag om ny läns-| | indelning. | | Förutsättningarna för den framtida länstillhörigheten för vissa| | enskilda kommuner i regionen måste övervägas ytterligare. En sär-| | skild utredare kommer att tillkallas för detta. Inriktningen på | | arbetet bör vara att i princip och , | | samt läggs samman till ett | | västsvenskt län som länsstyrelserna i berörda län förs| | samman. | | Regeringen avser att återkomma till riksdag-| | en i fråga om länsindelningen i västra . Regionberedningens förslag: och , och samt i läggs samman till ett län. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna i ställer sig bakom Regionberedningens förslag. När det gäller och samt finns en bred majoritet för att bilda ett nytt västsvenskt län. Ingen kommun och inget landsting i dessa län, som har yttrat sig, avstyrker en förändrad länsindelning. Några kommuner - , , , och kommuner - i ställer sig positiva till Regionberedningens förslag att även skall ingå i ett nytt västsvenskt län. Övriga kommuner i länet har avvisat detta eller inte nu tagit ställning i frågan. Bland de statliga myndigheter som ställer sig bakom eller inte har något att invända mot Regionberedningens förslag återfinns Försvarsmakten, Socialstyrel- sen, , , , , Stat- ens kulturråd samt . Som skäl för en länssammanläggning åberopas i stort sett samma argument som förts fram av Regionberedningen, dvs. strävan att undanröja de olägenheter från bl.a. planerings- och samordningssynpunkt som de - i perspektivet av dagens moderna samhälle - irrationellt dragna länsgränserna medför, att som en följd av en sådan förändring underlätta den ekonomiska utvecklingen i regionen samt att därigenom öka effektiviteten i gjorda insatser såväl inom den offentliga sektorn som på näringslivets område. Statskontoret tillstyrker i princip Regionberedningens förslag, men anser att en del ytterkantskommuner särskilt bör inbjudas att yttra sig över om de i stället skulle föredra att föras till grannlänet. Detta gäller och Åmåls kommuner i som anses kunna ha ett naturligt hemvist i , och kommuner i som i mycket anses höra samman med samt i med sin näringsgeografiska anknytning till län. Om det inte bedöms möjligt att skapa det föreslagna , bör som minimialternativ enligt Statskontorets uppfattning och och läggas samman. En något tveksam inställning till Regionberedningens förslag intas av Bo- verket, som ser problem med bildandet av det stora . Det är enligt myndigheten emellertid tänkbart att en sammanvägning av samtliga de sam- verkansbehov som finns i skulle kunna motivera bildandet av det föreslagna västsvenska storlänet. tillstyrker en förändrad länsindelning i . Med åberopande av pågående diskussioner i regionen om omfattningen av det nya större länet, hänvisar förbundet i denna del till remissyttrandena från berörda kommu- ner och landsting. Även anser att en förändring av län- sindelningen i nu bör komma till stånd. Hur ett nytt län skall se ut måste emellertid enligt förbundet bli beroende av remissynpunkterna från berörda kommuner och landsting. Det är därvid inte givet att en ny länsindelning måste utgå från att i princip hela län förs samman. Referensgruppen för kulturvetenskaplig forskning och utbildning i anser att Regionberedningens allmänna intentioner om en effektiviserad regional indelning i bl.a. bör förverkligas. En del remissinstanser förordar ett nytt län i med en annan geo- grafisk omfattning än den som Regionberedningen föreslagit. anser det således vara nödvändigt med en bättre samordning av den offentliga verksamheten i . Regionberedningens förslag kan dock enligt kommunen vara problematiskt att genomföra. Eftersom länsgränsen skär genom är det mycket angeläget att indelningsfrågan i Väst- löses oberoende av hur beredningens förslag i övrigt vinner ge- hör. och och borde därför läggas samman som ett första steg i den nya länsstrukturen i . Om detta inte är möjligt att genomföra utan följdkonsekvenser för landstingens indelning, föreslår kommunen som en temporär lösning att en av de aktuella landshövdingarna förordnas att tilllika vara landshövding i det andra länet. i anser, utan att ta ställning till Re- gionberedningens förslag, att och och skall läggas samman så snart nödvändiga förberedelser har vidtagits. i avvisar en sammanläggning av och och som ett första steg i en förändrad länsindelning i . Enligt uppfattning är det viktigt att hela konstitueras redan från början; med som en naturlig del av en västsvensk region uppnås en god balans i regionen. En förändring av nuvarande länsgränser måste emellertid kopplas till en reformerad länsdemokrati i enlighet med Regionberedningens förslag. i anför att det i många frågor finns ett utvecklat samarbete inom regioner som är större än dagens län, inte minst i . Detta samarbete bör utvecklas och fördjupas. Närheten till medborgarna och de demokratiska aspekterna skall vara grunden för den geo- grafiska indelningen. De framtida länsgränserna får inte utgöra hinder för samarbete med andra regioner. kommun har inget att erinra mot en sammanläggning av och och , under förutsättning att länsförvaltningen lokaliseras till . En annan Dalslandskommun, Åmåls kommun, anser att om ett västsvenskt län bildas, organisationen måste utformas så att kompetens finns nära ytterområdena och för kommunens del nära . framhåller att Regionberedningens förslag skulle innebära att ett mycket stort län bildas. För polisverksamhetens del kan detta medföra att flera polismyndigheter behövs i det nya länet. Detta skulle bryta mot den enhetliga myndighetsstruktur som eftersträvas. I det tidsperspektiv som Region- beredningen arbetat med skulle det från polisiär synpunkt därför vara mindre lämpligt att skapa det föreslagna storlänet. Däremot medför enligt uppfattning en sammanläggning av och och inga nackdelar. anser att det är lika viktigt som gränsändringar att utveckla samverkansmodeller för olika situationer. Det föreslagna Västra Gö- talands län kan medföra svårigheter att upprätthålla meningsfulla kontakter med kommunerna i vardagsarbetet. En eventuell förändring av länsindelningen bör därför kombineras med initiativ till att utveckla och underlätta införandet av olika typer av samverkansmodeller. har förståelse för att förändringar kan behöva göras kring . De bör i så fall koncentreras till de funktionellt direkt sammanknutna områdena. anser att en länssammanläggning bör begränsas till och och . i kan möjligen tänka sig en sammanläggning av de båda länen, under förutsättning att centrala länsfunktioner förläggs till . Hjo kommun anser att samordnings- och planeringsbehovet inom bör kunna lösas på annat sätt än genom ett forcerat skapande av det föreslagna . En början skulle kunna vara ett samgående av län och kommuner i närområde. kommun är av åsikten att indelningsproblemen i bör kunna lösas med ett ingrepp av mera lokal karaktär; torde i det sammanhanget helt sakna betydelse. kommun avstyrker Regionberedningens förslag om , men motsätter sig inte marginella justeringar i . Det västsvenska samarbetet bör vidareutvecklas i andra former. I några remissvar förespråkas en annan regional indelning än den som Regionbe- redningen föreslagit eller en sammanläggning av och och . anser sålunda att helst hela bör ingå i ett nytt västsvenskt län. har åsikten att ett nytt län bör bestå av och och samt norra delen av , dvs.