prop · GJ03104 · 1996-01-01 00:00:00 — Förutom det grundläggande kravet att det utdelande företaget måste vara ett aktiebolag krävs att bolaget skall ha aktier inregistrerade vid en svensk börs. Bolag som har aktier noterade på OTC- eller O-listan omfattas således inte av lagstiftningen. Det innebär att vissa bankaktiebolag av det skälet inte kan använda ett delningsförfarande. Regeringen bedömer att är angeläget att möjlig- heten till ett delningsförfarande kan utnyttjas av samtliga bankaktiebolag. Bankaktiebolag bör därför undantas från kravet att det utdelande bolaget skall ha aktier inregistrerade vid en svensk börs. Förslaget föranleder ändring i 3 § 7 mom. 6 Skatteregler för producentorganisationer på fiskets område Bakgrunden till regeringens förslag: Redan innebar ett svenskt deltagande i den gemensamma fiskeripolitiken inom EU. Genom deltar fullt ut i den politiken /95. Fiskeripolitiken består av resurs-, marknads- och strukturpolitik. Resurspolitiken reglerar fördelningen av fiskresurser mellan medlemsländerna samt avtal med tredje land. De viktigaste delarna i marknadspolitiken är överskottsreglering och importreglering. Strukturpolitiken syftar bl.a. till anpassning och modernisering av fiskeflottan samt investeringar i fiskberedning och vattenbruk. Grundläggande bestämmelser om marknadsreglering finns i Council Regulation (EEC) No 3759/92 of on the common organization of the market in fishery and aquaculture products (No L 388/1). Nationella bestämmelser om marknadsregleringen finns i lagen (1994:1709) om EG:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken och i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen samt i föreskrifter meddelade av (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Syftet med marknadsregleringen är att stabilisera marknaden och trygga försörjningen av varor av god kvalitet till skäliga priser. I marknadsregleringen har producentorganisationerna viktiga uppgifter. En producentorganisation är en sammanslutning av fiskare eller organisationer av fiskare. Den skall vara godkänd av . Producentorganisationerna svarar bl.a. för återtagande av varor i marknadsreglerande syfte. Med återtagande av varor avses att varor i det första försäljningsledet tas ur marknaden. Det är fråga om fisk som inte kan avsättas till vissa bestämda priser (s.k. återtagspriser). De återtagna varorna skall användas på ett sådant sätt att den övriga normala avsättningen av produktionen inte hämmas. De återtagna varorna används till fiskmjöl och djurfoder. Systemet med återtagande bygger på att de fiskare som är medlemmar i en producentorganisation betalar en avgift till organisationen. Dessa avgifter förs till interventionsfonder som skall finansiera organisationens kostnader för återtagande av fisk. För att undvika marknadsstörningar kan föreskriva att även de fiskare som inte är medlemmar i någon producentorganisation skall följa organisationens regler om återtagspriser. I finns fyra godkända producentorganisationener; dessa är Fiskares ekonomisk förening, Norra ekonomisk förening, Hallandsfiskarnas ekonomisk förening och ekonomisk förening. Marknadsregleringen på fiskets område har pågått . Vidare har till regleringen kopplats särskilda skatteregler. Enligt förordningen (1954:71) om rätt att vid taxeringen för inkomst njuta avdrag för belopp, som tillförts vissa för prisreglering bildade stiftelser, m.m. kunde överskott i regleringsverksamheten med avdragsrätt föras över till stiftelser (konjunkturutjämningsfonder) som enligt förordningen var frikallade från skattskyldighet. Föreningarna var i princip oinskränkt skattskyldiga till statlig inkomstskatt men reglerna om avsättning till fonderna medförde i praktiken att föreningarna i stort sett var skattebefriade. Denna lagstiftning ersattes genom att sådana regleringsföreningar som avses i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område togs in i den s.k. katalogen (7 § 4 mom. SIL) och frikallades från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till innehav av fastighet. Motsvarande gäller för jordbruket i fråga om regleringsföreningar enligt lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Prisregleringslagarna upphävdes varför bestämmelsen om frikallelse från skattskyldighet kommer att sakna aktualitet efter att har genomfört sin likvidiation eller 1996 (SFS 1993:649). Även lagstiftningen om regleringsföreningarna på jordbrukets område har upphävts och skattebestämmelserna saknar nu aktualitet (SFS 1990:615). Skälen till regeringens förslag: Som framgått av den tidigare redovisningen uppbär producentorganisationerna medlemsavgifter som skall användas för återtagande av fisk. Vidare utgår bidrag från staten. Medel som inte används sparas i interventionsfonder. Dessa fonder används när årets intäkter inte förslår till verksamheten med återtagande. Den särbehandling som de tidigare prisregleringsföreningarna åtnjöt vid inkomstbeskattningen motiverades av de speciella uppgifter föreningarna hade och de former under vilka verksamheten bedrevs. Producentorganisationerna har ersatt prisregleringsföreningarnas verksamhet och även producentorganisationerna bör därför räknas till de inskränkt skattskyldiga som regleras i 7 § 4 mom. Med hänsyn till att producentorganisationerna kan bedriva annan verksamhet vid sidan av de marknadsreglerande uppgifterna bör föreningarna frikallas från skattskyldighet endast till den del verksamheten avser marknadsreglering. Frikallelsen för producentorganisationerna bör gälla redan vid innevarande taxering. Bestämmelserna om prisregleringsföreningar i 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är inte längre aktuella och kan därför tas bort. Skälen för regeringens förslag: Vid företagsskattereform beslöts att företagens skatteutjämningsreserver skulle avvecklas på så sätt att i princip halva reserven återförs till beskattning . Den andra hälften skulle få upplösas skattefritt med en femtedel . För bl.a. , som före ombildningen till kreditmarknadsbolag i stället gjort avsättningar till reservfond, beslöts att hälften av reservfonderna avsatta i bokslut till ledning och senare års taxeringar skulle anses utgöra skatteutjämningsreserv. Det sagda innebar att upp till en fjärdedel av dessa reservfonder inte skulle behöva återföras till beskattning. Vid ombildning av åstadkoms med likformiga regler. Tre fjärdedelar av reservfonderna avsatta i bokslut till ledning och senare års taxeringar skall enligt hittillsvarande regler återföras till beskattning vid taxeringar (prop. 1993/94:216, bet. 1993/94:NU27, rskr. 1993/94:446, SFS 1994:760). beslöt att begränsa den skattefria upplösningen av skatteutjämningsreserverna och förlänga återföringsperioden med (prop. 1994/95:25 s. 63 ff, bet. FiU1, rskr. 1994/95:145, SFS 1994:1891). För att uppnå likformiga regler bör motsvarande ändringar göras även i fråga om återföringen av reservfonder. bör därför återföra sammantaget minst 19/20-delar av sina reservfonder vid 1996 - taxeringar. Ett förslag därom har remitterats till bl.a. och . har motsatt sig förslaget med hänvisning till den juridiska sentensen "pacta sunt servanda" (avtal skall hållas) medan inte haft något att erinra. Den förra regeringens beslut i fråga om återföringen av skatteutjäm- ningsreserverna framstår, som regeringen tidigare framhållit, som orättfärdigt. En eftergift av beskattningen på så stora reserveringar innebär ett betydande skattebortfall. Skärpningen av återföringsreglerna för övriga företag har beräknats ge en varaktig budgetförstärkning på . Motsvarande skärpning av återföringsreglerna för beräknas innebära en varaktig budgetförstärkning på ytterligare . Det är angeläget att företagen får arbeta under så likformiga förutsättningar som möjligt. Främst neutralitetsaspekter talar således för att återföringsreglerna ändras. Förslaget föranleder en ändring av lagen (1994:760) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen. 8 Spärreglerna mot förlustutjämning Skälen för regeringens förslag: Spärreglerna mot förlustutjämning är inte tillämpliga i fråga om utländska företag. Det är självfallet inte meningsfullt att föreskriva att de svenska spärreglerna skall tillämpas i fråga om företag som taxeras utomlands. Utländska företag som driver verksamhet vid ett fast driftställe i är emellertid skattskyldiga här för inkomster från det fasta driftstället. Underskott som uppkommer i det utländska bolagets svenska verksamheten får utnyttjas enligt vanliga regler. Av neutralitetsskäl bör spärreglerna vara tillämpliga även vid ägarförändringar i utländska bolag verksamma i . Förslaget föranleder en ändring i 3 § lagen om avdrag för underskott av näringsverksamhet. 9 Vissa lagtekniska justeringar Regeringen föreslår dessutom ett antal lagtekniska justeringar som enbart kommenteras i författningskommentaren, avsnitt 11. Regeringen föreslår också en mindre ändring i 13 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) och en ny paragraf i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen). Båda förslagen, som kommenteras närmare i avsnitt 11.7 och 11.8, sammanhänger med de förslag som regeringen har lagt fram i prop. 1995/96:10. Den föreslagna ändringen i aktiebolagslagen är föranledd av att förslaget i prop. 1995/96:10 att bestämmelserna om redovisning i aktiebolag skall flyttas från aktiebolagslagen till bl.a. ÅRL. Den hänvisning till aktiebolagslagens regler som görs i 13 kap. 7 § aktiebolagslagen måste därför kompletteras med en hänvisning till den föreslagna lagstiftningen om årsredovisning. Motsvarande ändring görs i bankaktiebolagslagen, sparbankslagen och förslaget till lag om medlemsbanker enligt regeringens proposition 1995/96:74. Det föreslagna tillägget i tryggandelagen syftar till att uppnå överensstämmelse mellan de regler om redovisning som finns i den lagen och de bestämmelser om balansräkningens postindelning som förslås i prop. 1995/96:10. Förslagen i propositionen har inga budgetmässiga konsekvenser. Utdelningsspärren och justeringsregeln säkerställer att förslagen i avsnitt 4 ger en oförändrad beskattning av finansiella företag. Vad gäller omperiodiseringen av reservfond uppkommer endast försumbara ränteeffekter. Ändringen vad avser fiskets producentorganisationer är av teknisk art och har således ringa offentligfinansiella konsekvenser. Vad gäller bankernas utvidgade möjligheter till utdelning i vissa fall är de totala effekterna svårbedömda. En rimlig utgångspunkt är dock att realisationen av fastighetsinnehavet skulle ha tagit . Mot bakgrund av de stora fastighetsvolymer det rör sig om, skulle denna realisation få viss negativ inverkan på marknadspriserna och därmed ge en motsvarande effekt på statens skatteinkomster. Det kan därför antas att den föreslagna ändringen inte medför några budgetmässiga effekter. 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 4 av anvisningarna till 22 §, punkterna 1 och 16 av anvisningarna till 23 §, punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 24 § samt punkt 1 av anvisningarna till 43 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 22 § ------------------------------------------------------- 4.1 4. Har en omsättningstillgång tagits upp till ett lägre värde vid inkomsttaxeringen än i räkenskaperna skall skillnadsbeloppet återföras till beskattning nästfö- ljande beskattningsår. Detta gäller dock inte i den mån skillnadsbeloppet motsvarar sådana värdeminsk- ningsavdrag som avses i andra stycket. Har en fastighet som utgör omsättningstillgång avyttrats skall medgivna värdeminskningsavdrag som inte har gjorts i räkenskaperna återföras till beskattning i näringsverksamheten. till 23 § 1.2 Kostnaderna i en näringsverksamhet består bl.a. av kostnader för personal, anskaffande av varor samt reparation, underhåll och värdeminskning av anlägg- ningstillgångar. Till kostnad i näringsverksamhet hänförs även räntor på lån för anskaffande av inventarier m. m., näringsfastighet och sådan andel i ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt om innehavet av andelen betingas av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag räknas räntor på lån som kostnad i näringsverksamheten även när detta inte följer av första stycket. Utgifter i ett handelsbolag för inköp av lottsedlar eller för andra liknande insatser i lotteri anses inte som kostnad i verksamheten. ------------------------------------------------------- Om den skattskyldige i sina räkenskaper har inräknat sådana räntor som avses i första och andra styckena i utgiften för an- skaffningen av en tillgång och denna utgift enligt bestämmelser i denna lag skall dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, gäller bestämmelserna om sådana avdrag även beträffande räntorna. ------------------------------------------------------- 16.3 Avdrag enligt bestäm- 16. Avdrag enligt melserna i punkterna 13 och bestämmelserna i punkterna 14 får även göras för utgifter13 och 14 får även göras för för anskaffning av patenträttutgifter för anskaffning av och liknande tidsbegränsad koncessioner, patent, rättighet. Det är härvid utanlicenser, varumärken, betydelse om näringsidkaren hyresrätter, goodwill samt har förvärvat rättigheten förliknade rättigheter. Det är att utnyttja den vid härvid utan betydelse om tillverkning som han näringsidkaren har förvärvat bedriver eller om han till- rättigheten för att utnyttja godogör sig rättigheten genomden vid tillverkning som att överlåta utnyttjandet av han bedriver eller om han denna till annan. Också tillgodogör sig rättigheten utgifter för anskaffning av genom att överlåta utnytt- hyresrätt och av varumärke, jandet av denna till firma eller annan rättighet annan. av goodwills natur dras av enligt de nämnda be- stämmelserna. till 24 § ------------------------------------------------------- 1.4 För skattskyldig som 1. För skattskyldig som har haft ordnad bokföring har haft ordnad bokföring skall beräkningen av inkomst skall beräkningen av ske på grundval av hans bok- inkomst ske på grundval av föring med iakttagande av hans bokföring med bestämmelserna i denna an- iakttagande av visningspunkt. Vid inkomst- bestämmelserna i denna beräkningen tas hänsyn till anvisningspunkt. Vid in- in- och utgående lager av komstberäkningen tas hänsyn varor, däri inbegripet djur, till in- och utgående lager råmaterial, hel- och halv- av varor, däri inbegripet fabrikat m. m., till pågåendedjur, råmaterial, hel- och arbeten samt till halvfabrikat m. m., till fordrings- och skuldposter. pågående arbeten samt till Reserv i lager o. d. får fordrings- och skuldposter beaktas endast vid tillämp- samt avsättningar. Reserv i ning av punkt 2 tredje och lager o.d. får beaktas fjärde styckena. Värdet av endast vid tillämpning av utgående lager, pågående punkt 2 tredje och fjärde arbeten samt fordrings- och styckena. Värdet av utgående skuldposter bestäms med hän- lager, pågående arbeten samt syn till förhållandena vid fordrings- och skuldposter beskattningsårets utgång. Somsamt avsättningar bestäms värde av ingående lager, med hänsyn till förhållandena pågående arbeten samt for- vid beskattningsårets ut- drings- och skuldposter tas gång. Som värde av ingående upp värdet av närmast före- lager, pågående arbeten samt gående beskattningsårs utgåen-fordrings- och skuldposter de lager, pågående arbeten och avsättningar tas upp samt fordrings- och värdet av närmast föregående skuldposter. beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar. Har det bokförda resulta- Har det bokförda tet påverkats av att bland resultatet påverkats av att intäkterna har tagits upp bland intäkterna har tagits belopp, som inte skall be- upp belopp, som inte skall skattas som inkomst, eller beskattas som inkomst, uteslutits belopp, som eller uteslutits belopp, borde ha medräknats, eller som borde ha medräknats, bland kostnaderna har eller bland kostnaderna tagits upp belopp, som inte har tagits upp belopp, som är avdragsgilla vid inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen, skall inkomstberäkningen, skall resultatet justeras så att resultatet justeras så att det kan läggas till grund fördet kan läggas till grund inkomstberäkningen enligt för inkomstberäkningen denna lag. I de fall enligt denna lag. I de resultatet har påverkats av fall resultatet har påver- att lager, pågående arbeten kats av att lager, pågående eller fordringspost har arbeten eller tagits upp med för lågt fordringspost har tagits belopp eller skuldpost med upp med för lågt belopp för högt belopp skall dock påeller skuldpost eller yrkande av den avsättningar med för högt skattskyldige justering av belopp skall dock på yr- det bokförda resultatet kande av den skattskyldige underlåtas i den mån det är justering av det bokförda uppenbart att denne - i resultatet underlåtas i den överensstämmelse med reglernamån det är uppenbart att för inkomstberäkning i denna denne - i överensstämmelse lag - genom större avskriv- med reglerna för inkomst- ningar på beräkning i denna lag - anläggningstillgångar än som genom större avskrivningar skett skulle ha kunnat på anläggningstillgångar än redovisa ett lägre resultat som skett skulle ha kunnat än det som skulle framkomma redovisa ett lägre resultat efter justeringen. än det som skulle framkomma efter justeringen. Vid beräkning av inkomst enligt bokföringsmässiga grunder skall iakttas, att en inkomst skall anses ha åtnjutits under det år, då den enligt god redovisningssed eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmänt brukligt bör tas upp som intäkt i räkenskaperna, även om inkomsten ännu inte har uppburits kontant eller eljest kommit den skattskyldige tillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmed jämförligt sätt. Vad som gäller i fråga om inkomstposterna tillämpas också i fråga om utgiftsposterna. I fråga om tiden för inkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar tas upp som inkomst under det år, då de uppkommer, och att räntor hänförs till inkomsten , på vilket de belöper, i bägge fallen oberoende av om de verkligen har influtit under nämnda år eller inte. Å andra sidan bör förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindre del belöper på ett kommande år, till denna del bokföringsmässigt hänföras till det sistnämnda årets inkomst. Avdrag för ränta på lån ur statens lånefond för lån med uppskjuten ränta åtnjuts då räntan har betalats. Vid tillämpning av föregående stycke skall iakttas bl. a. att värdet av avyttrade varor skall - även om fakturering inte skett - redovisas som fordran, såvida varorna levererats till den nye ägaren före årets utgång. Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, som skall erläggas under loppet av , får som intäkt tas upp den del av köpeskillingen som influtit under . I fråga om avdrag för kostnader för reparation och underhåll av fastighet gäller även punkt 4 tredje och fjärde styckena av anvisningarna till 23 §. Om beskattningsmyndighet, med frångående av den skattskyldiges på hans räkenskaper grundade inkomstberäkning, som inkomst beskattat vinst, som i bokföringen framkommer som vinst först ett senare år, skall vid inkomstberäkningen för det följande år, då vinsten redovisas i bokföringen, det sistnämnda årets bokförda resultat justeras på sådant sätt att den redan beskattade vinsten inte beskattas en gång till. Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighet ansett att en förlust, som är i och för sig avdragsgill, inte får beaktas vid inkomstbe- räkningen då den redovisats i räkenskaperna eller beskattnings- myndighet i annat fall visst år frångått den skattskyldiges bokföring på sådant sätt att det påverkar följande års inkomstberäkning. ------------------------------------------------------- Har intäkter eller utgif- Har intäkter eller utgif- ter avseende viss egendom ter avseende viss egendom vid den närmast föregående vid den närmast föregående taxeringen till statlig in- taxeringen till statlig komstskatt hänförts till inkomstskatt hänförts till inkomstslaget kapital och inkomstslaget kapital och sker beskattning vid den sker beskattning vid den aktuella taxeringen i aktuella taxeringen i inkomstslaget näringsverk- inkomstslaget näringsverk- samhet skall den skattskyl- samhet skall den dige ta upp sådana ingående skattskyldige ta upp sådana tillgångs- och skuldposter ingående tillgångs- och som erfordras för att någon skuldposter samt intäkt eller utgift inte avsättningar som erfordras skall beskattas två gånger för att någon intäkt eller eller lämnas obeskattad på utgift inte skall beskat- grund av skiftet av tilläm- tas två gånger eller lämnas pligt inkomstslag. obeskattad på grund av skiftet av tillämpligt inkomstslag. 3 § 7-11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har motsvarande tillämpning vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av realisationsvinst eller realisationsförlust som är hänförlig till näringsverksamhet tillämpas 24 § 1-5 mom., 27 § 1-4 mom., 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § nämnda lag. ------------------------------------------------------- 2.5 Tillgångar avsedda för 2. Tillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning omsättning eller förbrukning (lager) får inte tas upp (lager) får inte tas upp till lägre värde än det lägstatill lägre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet och av anskaffningsvärdet och verkliga värdet. Begreppen verkliga värdet. Begreppen anskaffningsvärde och anskaffningsvärde och verkligt värde har den in- verkligt värde har den nebörd som anges i 13 § andrainnebörd som anges i 13 § stycket och 14 § andra andra stycket och 14 § stycket bokföringslagen andra stycket (1976:125). bokföringslagen (1976:125) eller, i förekommande fall 4 kap. 9 § andra fjärde styckena årsredo- visningslagen (1995:000), 4 kap. 5 § lagen (1995:000) om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag eller 4 kap. 4 lagen (1995:000) om årsredovisning i försäkringsföretag.. Vid bestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall de lagertillgångar, som ligger kvar i den skattskyldiges lager vid beskattningsårets utgång, anses som de av honom senast anskaffade eller tillverkade. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får annat varulager än lager av fastigheter och liknande tillgångar och lager av aktier, obligationer, lånefor- dringar och liknande tillgångar tas upp till lägst av det samlade an- skaffningsvärdet. Djur i jordbruk och renskötsel skall alltid anses som lager. Sådant lager får inte tas upp till lägre belopp än av den genomsnittliga produktionskostnaden för djur av det slag och den ålderssammansättning som det är fråga om. Djuren behöver dock inte i något fall tas upp till ett högre belopp än som motsvarar djurens sammanlagda allmänna saluvärde. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer för varje taxeringsår föreskrifter för beräkning av produktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t. ex. i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst till av det lägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Nedskrivning av värdet på rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt (kontraktsnedskrivning) får godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Beträffande värdet på rättigheter till leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt kan avskrivning (kontraktsavskrivning) godkännas endast i den mån den skattskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset.