prop · GJ03208 · 1996-01-01 00:00:00 — 1995/96:198 som innehåller förslag till höjning av denna gräns). Reglerna för sambeskattning skall inte beaktas. Från det därvid framräknade beloppet skall enligt andra stycket dras av. Först därefter har man den "inkomst" som skall ligga till grund för beräkning enligt 24 §. 27 § Av bestämmelsen, som i ett visst avseende är ett undantag från vad som annars gäller enligt 25 §, framgår att återbetalningsskyldighet för förfluten tid (för tidigast en månad före ansökan om underhållsstöd, dock aldrig tillbaka än , jämför 6 § och 21 § tredje stycket) beräknas i enlighet med fastställda taxeringsbeslut. För varje enskilt år ser man på den då senast fastställda taxeringen. Bestämmelsen i denna paragraf skall, enligt 10 § första stycket, också tilläm- pas när det är fråga om att beräkna barnets inkomst. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 28 § Paragrafen innehåller en möjlighet att frångå reglerna i 25-27 §§ för beräkning av den bidragsskyldiges inkomst. Bestämmelsen möjliggör fastställande av återbetalningsskyldighet, eller högre sådan skyldighet, i de fall intäkterna enligt taxeringen inte visar den bidragsskyldiges verkliga förvärvsförmåga. Det skall dock vara uppenbart att förvärvsförmågan väsentligt överstiger inkomsten beräknad enligt 25-27 §§ för att paragrafen skall bli tillämplig. Det skall alltså vara fråga om uppenbara och stora skillnader mellan inkomst enligt beräkningen i 25-27 §§ och förvärvsförmågan. I sådana fall skall genom en särskild beräkning av kända inkomster och förvärvsförmåga etc. en skälighetsbedömning göras av återbetalningsskyldighetens storlek. Därvid bör ledning hämtas från reglerna i 24-27 §§. Begreppet förvärvsförmåga anknyter till förmågebegreppet i och den praxis som därvid bildats. Detsamma gäller undantaget för när godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas finns. Beträffande den som trots förvärvsförmåga underlåter att skaffa sig inkomster skall en skälighetsbedömning inte göras om den bidragsskyldige har godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas (se prop. 1978/79:12 s. 402 och t.ex. NJA 1985:768). Under bestämmelsen hänförs, förutom den som utan godtagbar anledning underlåter att skaffa sig inkomster som han eller hon har förmåga att skaffa sig, också t.ex. personer som är bosatta utomlands och vars inkomster därför inte skall beskattas i . 29 § Paragrafen motsvarar 17 § första stycket lagen (1964:l43) om bidragsförskott. Lokutionen "efter förmåga" har dock strukits med anledning av de föreslagna bestämmelserna om återbetalningsskyldighet, eftergift och anstånd. 30 § Återbetalningsskyldighet fastställd enligt 24-28 §§ skall enligt första stycket omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger. Skyldigheten skall också omprövas när grunden för tillämplig procentsats enligt 24 § ändras, dvs. om den bidragsskyldige får ett nytt barn eller om antalet barn för vilka han eller hon är underhållsskyldig blir färre (t.ex. om ett barn har fyllt 2l år). Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Enligt andra stycket finns möjlighet att jämka av beslutad återbetalningsskyldighet om ett taxeringsbeslut, som återbetalningsskyldigheten har baserats på, senare ändras väsentligt vid en överprövning av domstol eller vid omprövning av skattemyndigheten. Det skall inte vara fråga om endast en mindre sänkning eller höjning beloppsmässigt. Om den enskilde överklagat taxeringsbeslutet och det framstår som sannolikt att taxeringsbeslutet kommer att ändras bör anstånd kunna komma i fråga enligt 32 §. Enligt tredje stycket får beslut om återbetalningsskyldighet upphävas helt eller delvis om den bidragsskyldige efter sådant beslut flyttar utomlands. I lagrådsremissen fanns också en bestämmelse om att den bidragsskyldige, då återbetalningsskyldighet upphävdes för förfluten tid, skulle kunna återfå vad han eller hon eventuellt betalat till kassan. I enlighet med Lagrådets förslag har en sådan bestämmelse inte tagits med i detta förslag. Vad den bidragsskyldige erlagt bör, såsom Lagrådet anför, i stället avräknas på de underhållsbidrag som föräldern kan bli skyldig att betala. En sådan möjlighet till avräkning behöver inte särskilt anges i lagtexten. Den får anses följa av rätt att besluta om upphävande av återbetalningsskyldighet helt eller delvis. Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands när underhållsstöd beviljas kan låta bli att fastställa någon återbetalningsskyldighet enligt 21 § andra stycket, se närmare avsnitt 6.2. 31 § Möjligheterna att utomlands driva in statens fordran enligt reglerna om underhållsstöd är små. Situationen är en helt annan när det gäller fordringar som vilar på civilrättslig grund (se avsnitt 6.2). Denna bestämmelse föreskriver därför att om den bidragsskyldige är bosatt utomlands inträder i barnets rätt till fastställt underhållsbidrag (enligt svensk eller utländsk rätt), till den del underhållsbidraget svarar mot underhållsstödets belopp. Detta innebär att kassan kan begära verkställighet utomlands av under- hållsbidraget. Om något underhållsbidrag inte är fastställt kan förelägga boföräldern att vidta åtgärder för att få ett verkställbart underhållsbidrag fastställt. Om boföräldern utan giltigt skäl låter bli att efterfölja föreläggandet lämnas inget underhållsstöd enligt 4 § 4. Boföräldern skall på begäran lämna in i verkställbar handling om underhållsbidrag till . Det kan ställas olika krav i olika länder på en handling för att den skall vara verkställbar. Om en gång trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag då den bidragsskyldige var bosatt utomlands, kvarstår rätten för även om den bidragsskyldige flyttar till . Enligt tredje stycket bör ge den som får föra barnets talan tillfälle att i samband med krav på betalning i enlighet med denna paragraf utkräva den del av obetalda underhållsbidrag som överstiger 32 § Anstånd kan beviljas helt eller delvis. Anstånd innebär att man i den utsträck- ning som anståndsbeslutet anger låter bli att vidta åtgärder för att driva in fordringen. Skulden kvarstår och ökas eventuellt för anståndet. Anstånd kan komma ifråga när tillräckliga skäl för eftergift enligt 35 § inte föreligger. Anstånd skall beviljas i den mån det behövs för att den bidragsskyl- dige skall få behålla vad som behövs för eget underhåll och familjens behov. Därvid skall bestämmelserna om förbehållsbelopp vid utmätning av lön m.m. i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken tillämpas. Anstånd kan också beviljas om det med hänsyn till den bidragsskyldiges person- liga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden annars finns anledning att skjuta upp betalningarna (se avsnitt 5.4.5). Andra särskilda förhållanden som motiverar anstånd (med hela eller del av det månatliga beloppet) kan vara att den bidragsskyldige har överklagat den taxering som ligger till grund för beräkningen av återbetalningsskyldighet och det framstår som sannolikt att taxeringsbeslutet kommer att ändras. Att anstånd kan ges helt eller delvis innebär bl.a. att i anståndsbeslutet kan ta hänsyn till att en återbetalningsskyldig förälder har tillgångar utöver sin lön m.m. och besluta att anståndet inte skall omfatta sådana andra tillgångar. 33 § Första stycket innebär att det senast krävs en ny ansökan och prövning. Andra stycket innebär ett rullande system i och med att den skuld som anståndet givit upphov till skall betalas först, dvs. innan återbetalning som avser senare tid betalas. I stället får ett nytt beslut om anstånd meddelas för den senare betalningen. Anledningen till det är att den bidragsskyldige på grund av anståndsbeslutet, när han eller hon återfått betalningsförmåga, inte skall vara skyldig att betala mer än vad återbetalningsskyldighet enligt procentmetoden fastställts till vid tillfället för betalningen eller, efter det att underhållsskyldigheten upphört, skulle ha fastställts till om den tillämpats på den bidragsskyldiges inkomster vid tillfället för inbetalningen. Har den bidragsskyldiges skuld dessutom ökat på grund av underlåtenhet att betala för tid då anstånd inte medgetts kan dock av den anledningen senare betalningar bli större än återbetalningsskyldigheten enligt procentmetoden. Den återbetalningsskyldige föräldern kan naturligtvis även annars betala av på skulden i snabbare takt om han eller hon så önskar. När föräldern kan börja betala procentbeloppet, och anståndsbeslut endast meddelas för att den bidragsskyldige inte skall behöva betala mer än så, bör anståndsförfarandet kunna vara mycket enkelt. Även vid utmätning för underhållsbidrag gäller, enligt 7 kap. 16 § utsökningsbalken, att en betalning avräknas på den äldsta skulden. Detsamma föreslås, i förslaget till ändring i utsökningsbalken, gälla för utmätning för återbetalningsskyldighet. Ränta tas ut enligt 36 §. Även om det belopp som anståndet avser enligt 33 § skall betalas före återbetalning som avser senare tid gäller enligt 36 § andra stycket att belopp som den bidragsskyldige betalar till i första hand skall avräknas på upplupen ränta. Andra stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 34 § skall upphäva eller ändra ett beslut om anstånd, om sådana ändrade förhållanden har inträtt som medför att anstånd inte längre bör gälla eller bör gälla i mindre omfattning. Även under löpande anståndsperiod är den bidragsskyldige skyldig att anmäla ändrade förhållanden som kan innebära att anstånd inte längre bör gälla eller bör gälla i mindre omfattning. Har han eller hon inte gjort det skall , när de ändrade förhållandena uppmärksammats på annat sätt, besluta att anståndet upphört att gälla från den tidpunkt då de ändrade förhållandena inträdde. Det innebär att den bidragsskyldige senare kan komma att få betala mer än den gällande procentsatsen för återbetalningsskyldighet. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 35 § Paragrafen innebär en skärpning av eftergiftsreglerna i förhållande till vad som gäller . Enligt bestämmelsen kan i vissa fall helt eller delvis efterge statens fordran på den bidragsskyldige. Det skall föreligga synnerliga skäl för eftergift med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga och ekonomiska förhållanden. De ekonomiska förhållandena behöver inte ha ändrats sedan fastställandet av återbetalningsskyldigheten för att eftergift skall kunna komma ifråga. Bedömningen av om eftergift skall medges bör vara mycket restriktiv. Eftergift skall normalt inte kunna ges om det framstår som ett någorlunda rimligt antagande att den bidragsskyldige kommer att kunna göra rätt för sig åtminstone till någon del inom den tidsrymd som återstår till dess skulden preskriberas. Det innebär att tillfälliga likviditetsproblem inte motiverar eftergift. Det skall vara fråga om situationer av rehabiliteringskaraktär eller liknande då en befrielse av skulden är nödvändig för att rehabiliteringen skall kunna lyckas eller för att personen inte skall slås ut socialt. Det är den som söker efergift som har att visa att synnerliga skäl för att efterge fordran föreligger. Skulden kan efterges helt eller delvis. Delvis eftergift med avbetalningsplan för resten av skulden torde vara en rimlig åtgärd. När förutsättningar för eftergift inte är uppfyllda kan eventuellt anstånd enligt 32 § komma i fråga i stället. Även ränta på obetalda belopp får efterges, angående ränta se 36 §. 36 § Enligt första stycket skall den bidragsskyldige betala ränta på belopp som inte betalas i rätt tid eller för vilka anstånd beviljats. Ränta skall inte betalas för tid före fastställandet av återbetalningsskyldigheten, dvs. för retroaktivt fastställd återbetalningsskyldighet, och inte heller när återbetalningsskyldigheten höjts med tillämpning av 30 § andra stycket. Betalningar skall i första hand avräknas mot upplupen ränta. Räntan skall inte vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Ett undantag bör därför införas i 20 § kommunalskattelagen (1928:370). kan underlåta att kräva betalning för räntebelopp som avser kortare dröjsmål med betalning. Enligt andra stycket skall belopp som den bidragskyldige betalar till försäk- ringskassan i första hand avräknas på upplupen ränta. Detsamma gäller för stu- dielån enligt 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349). Om behöver överlämna fordringar på den bidragsskyldige till kronofogdemyndigheten för indrivning gäller att ränta på återbetalningspliktigt belopp inte, såsom själva det återbetalningspliktiga beloppet, har företräde framför andra fordringar vid utmätning av lön m.m, se kommentaren till 7 kap. 14 § utsökningsbalken. Regeringen skall fastställa räntesatsen. Som framgår av avsnitt 5.4.4 bör den beräknas efter samma grunder som för studielån enligt 8 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349), se prop. 1987/88:116, s. 46. 37 § Paragrafen anger vilken försäkringskassa som prövar olika frågor enligt denna lag och motsvarar i huvudsak 5 § lagen (1964:l43) om bidragsförskott. 38 § Första stycket motsvarar 22 § tredje stycket lagen (1964:l43) om bi- dragsförskott. Andra stycket motsvarar delar av 22 § första stycket lagen om bidragsförskott. Av hänvisningen till 20 kap. 11 § lagen (1962:381) om allmän försäkring följer att beslut enligt lagen skall överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det innebär länsrätt i första instans (se 14 § lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I 34 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291) anges grunderna för prövningstillstånd i kammarrätt. Enligt 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall vara den enskildes motpart vid ett överklagande av beslut. I förhållande till lagrådsremissen har, på förslag av Lagrådet, inga särskilda bestämmelser om beslut av domstol tagits med i första och andra styckena eftersom en domstols möjlighet att inhibera ett beslut som överklagats dit liksom överklagande av domstolens beslut regleras i förvaltningsproccesslagen. Tredje stycket motsvarar 22 § andra stycket lagen om bidragsförskott. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 39 § Paragrafen motsvarar 14 § lagen (l964:l43) om bidragsförskott. Den innebär att rätten som sådan inte får utmätas eller överlåtas, och har betydelse för underhållstöd som ännu inte är tillgängligt för lyftning. 40 § Paragrafen motsvarar 19 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. Begränsningen gäller dock endast delgivning genom kungörelse. Vad gäller andra meningen jfr. 33 kap. 6 § andra stycket . 41 § Paragrafen innebär att beslut om återbetalningsskyldighet, liksom ränta på obetalda belopp, kan verkställas i enlighet med 3 kap. 1 § 6 utsökningsbalken. 42 § Första stycket motsvarar 2l § första stycket lagen (1964:l43) om bidrags- förskott. Andra stycket motsvarar 21 § andra stycket, del av 22 § första stycket och 9 § fjärde stycket lagen om bidragsförskott. 43 § Paragrafen motsvarar 24 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. Lagen, som ersätter lagen (1964:143) om bidragsförskott, lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande och lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn, träder enligt första punkten i kraft men tillämpas först på underhållsstöd som avser tid efter den 3l januari l997. Detta för att skall ha på sig att fatta de beslut som i vissa fall föranleds av bestämmelserna i den nya lagen, framför allt beslut om återbetalningsskyldighet, och som skall gälla . Enligt andra punkten upphävs de nuvarande lagarna genom den nya lagen. Bidragsförskott och bidrag enligt de upphävda lagarna skall dock lämnas för tid före l997. Tredje punkten föreskriver att de upphävda lagarna skall tillämpas även i fortsättningen i fråga om bidragsförskott och bidrag som lämnats enligt dessa lagar. Fjärde punkten innebär att inte behöver fatta nya beslut om underhållsstöd i alla de fall då underhållsstöd enligt den nya lagen skall ersätta tidigare lämnat stöd enligt någon av den upphävda lagarna. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas på underhållsstödet och beloppet som utbetalas blir i vissa fall ett annat än det tidigare stödet. avräkning från utbetalt bidragsförskott (resp. förlängt bidragsförskott) för fastställt underhållsbidrag som betalas direkt till barnet kommer oftast inte att beloppsmässigt motsvara vad den bidragsskyldige i stället betalar direkt till barnet enligt procentmetoden i den nya lagen och som skall avräknas från underhållsstödet. Om rätt till underhållsstöd inte föreligger enligt den nya lagen skall beslut dock meddelas om att sådant inte kommer att lämnas. Detta innebär att någon ny ansökan inte behöver göras av den som tidigare uppburit stöd enligt någon av de upphävda lagarna. Anmälningsskyldighet föreligger dock enligt 18 § i fråga om omständigheter som kan påverka rätten till underhållsstöd. Om återbetalningsskyldighet till föreligger enligt bestämmelserna i den nya lagen måste dock ett beslut om detta fattas. Femte punkten föreskriver att belopp som den bidragsskyldige betalar till i enlighet med fastställd återbetalningsskyldighet, sedan avräkning skett för upplupen ränta enligt 36 § andra stycket den nya lagen, i första hand skall räknas av från eventuella fordringar enligt de upphävda lagarna. Övergångsbestämmelserna är utformade i enlighet med Lagrådets förslag. 11.2 Förslaget till lag om ändring i 7 kap. 2 § I ett nytt fjärde stycke har lagts till en bestämmelse som i sak motsvarar den bestämmelse som tidigare fanns i 14 § första stycket andra meningen (FB). Bestämmelsen innebär att alla som enligt tredje stycket i denna bestämmelse får företräda barnet i frågor om underhållsbidrag, skall ges tillfälle att yttra sig i mål om underhåll till barnet. En praktisk situation där barnet kan företrädas av både sin vårdnadshavare och en förmyndare är om barnets vårdnadshavare är omyndig och en förmyndare av detta skäl har utsetts för barnet (jfr. 10 kap. 5 § FB). (Överväganden se avsnitt 5.7) 2 a § Paragrafen är ny. I bestämmelsen anges på vilket sätt en förälder fullgör sin underhållsskyldighet när underhållsstöd lämnas till barnet enligt lagen om underhållsstöd. Enligt lagen om underhållsstöd lämnas underhållsstöd till barn vars föräldrar lever åtskilda. Den förälder som inte bor tillsammans med barnet är skyldig att till staten återbetala hela eller en viss del av underhållsstödet. Återbetalningskyldigheten bestäms enligt lagen om underhållsstöd. Enligt den nya bestämmelsen anses en förälder som är återbetalningsskyldig gentemot staten enligt lagen om underhållsstöd ha fullgjort sin underhållsskyldighet intill underhållsstödets belopp. Återbetalningsskyldigheten mot staten träder alltså i stället för underhållsskyldigheten, upp till det belopp barnet får i underhållsstöd. Bestämmelsen är tillämplig både om underhållsbidrag är fastställt av domstol eller genom avtal och om något underhållsbidrag inte är fastställt. Som regel kommer det att bli aktuellt att fastställa underhållsbidrag till barnet endast när underhållsbidraget kommer att överstiga underhållsstödets belopp. Det kan också bli aktuellt att fastställa underhållsbidrag till barnet för förfluten tid, om underhållsbidrag yrkas tillbaka än vad underhållsstöd kan lämnas. Underhållsstöd lämnas inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. För underhållsbidrag gäller enligt 8 § att talan om att underhållsbidrag skall fastställas inte får bifallas tillbaka än före den dag då talan väcktes, om inte den bidragsskyldige medger det. (Överväganden se avsnitt 5.6) 11 § Denna paragraf, som handlar om socialnämndens skyldighet att tillse att vissa barn tillförsäkras underhåll, föreslås upphävd. (Överväganden se avsnitt 5.7) 14 § I första stycket fanns en bestämmelse om socialnämnds rätt att föra talan i mål om underhåll till barn i vissa fall. Bestämmelsen föreslås upphävd. Vidare fanns i första stycket en bestämmelse som med väsentligen oförändrat innehåll har flyttats till 2 §. (Överväganden se avsnitt 5.7) Enligt punkt 1 träder ändringarna i kraft . I punkt 2 har tagits in en bestämmelse som innebär att socialnämnderna har rätt att företräda barn i mål som anhängiggjorts i domstol före det nya systemets ikrafttträdande. (Överväganden se avsnitt 9) 11.3 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 7 kap. 14 § Paragrafen handlar om företrädesordning vid utmätning av lön. De i bestämmelsen angivna fordringsanspråken har företrädesrätt i den ordning de anges. Flera fordringar med samma företrädesrätt har inbördes lika företrädesrätt. I första stycket punkt 1 har ett tillägg gjorts som innebär att statens fordran mot en återbetalningsskyldig förälder enligt den nämnda lagen skall ha samma företräde framför andra fordringar som fordran på underhållsbidrag enligt och . Ränta på underhållsbidrag har inte företräde framför andra fordringar enligt punkt 1. Detsamma bör gälla ränta på återbetalningspliktigt belopp. (Överväganden se avsnitt 6.1) 15 § I paragrafen anges företrädesordningen mellan preliminär skatt, kvarskatt, utmätningsfordringarna och förrättningskostnaderna. I bestämmelsen har en hänvisning till 14 § 1 tagits in så att även statens fordran på återbetalning enligt lagen om underhållsstöd tillsammans med fordran avseende underhållsbidrag jämsides med förrättningskostnaderna har företräde framför avdrag för kvarstående skatt. (Överväganden se avsnitt 6.1) 16 § I bestämmelsens första stycke anges hur ett innehållet belopp skall fördelas vid konkurrens mellan flera fordringar som har företrädesrätt enligt 14 § 1. I den bestämmelsen har vissa tillägg gjorts som innebär att fördelningen vid samtidig utmätning för flera underhållsbidrag samt återkravsbelopp enligt lagen om under- hållsstöd skall ske efter de löpande underhållsbidragens och återbetalningsbeloppens storlek. I andra stycket finns en bestämmelse om hur delbetalning skall avräknas när en berättigad inte får full betalning för en fordran. Delbetalning skall enligt bestämmelsen avräknas på det belopp som stått ute längst. I bestämmelsen har en ändring gjorts så att även statens fordran avseende återbetalning enligt den ovan nämnda lagen omfattas av bestämmelsen. (Överväganden se avsnitt 6.1) 18 § Paragrafen behandlar utmätning av rättighet efter löneutmätning. Första stycket har ändrats så att alla fordringar som anges i 14 § första stycket 1 och som har förfallit till betalning när beslutet om utmätning meddelas eller förfaller näst därefter har företräde till betalning ur vad som flyter in till följd av en senare utmätning. 19 § Paragrafen behandlar löneutmätning under konkurs. Första stycket har ändrats så att utmätning enligt detta kapitel får ske för fordran som avses i 14 § första stycket 1 även om gäldenären är i konkurs. I andra stycket har endast den ändringen gjorts att en hänvisning till 14 § första stycket 1 har införts. Därigenom omfattas även statens fordran avseende återbetalning enligt lagen om underhållsstöd av bestämmelsen. 23 § Sista meningen har ändrats med anledning av att , enligt förslaget till lag om underhållsstöd, endast i den situation som anges i 31 § nämnda lagförslag skall anses träda in i barnets rätt till fastställt under- hållsbidrag då samhällsstöd lämnats till barnet. I andra situationer fastställs en återbetalningsskyldighet som är helt frikopplat från eventuellt fastställt underhållsbidrag. Enligt punkt 1 i övergångsbestämmelserna träder ändringarna i kraft . I andra punkten föreskrivs att äldre lydelse av 23 § fortfarande skall tillämpas i fråga om fordran som uppkommit enligt lagen (1964:143) om bidrags- förskott och lagen (1984:1985) om förlängt bidragsförskott för studerande. Tredje punkten, som har tillkommit efter Lagrådsgranskningen, har till syfte att möjliggöra en avräkning motsvarande den som föreslås i punkten 5 i övergångsbestämmelsen till förslaget till lag om underhållsstöd. (Överväganden se avsnitt 9) 11.4 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 20 § I paragrafen har tillagts ränta enligt lagen om underhållsstöd. Sådan ränta är alltså inte avdragsgill vid vid inkomstbeskattningen. 11.5 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)