prop · GJ0310D6 · 1996-01-01 00:00:00 — I enlighet med bankredovisningsdirektivet har i förslaget till ÅRKL intagits bestämmelser om att dotterföretag som inte är kreditinstitut skall konsolideras med tillämpning av förvärvsmetoden om dess verksamhet har direkt samband med sådan verksamhet som kreditinstitut bedriver eller avser tjänster knutna till sådan verksamhet. Förslaget till årsredovisningslag innebär vidare att moderföretag i en underkoncern inte behöver upprätta koncernredovisning om vissa förutsättningar är uppfyllda. Kommittén föreslår för kreditinstitutens del att dessa krav skärps något. Således krävs enligt kommitténs förslag bl.a. att moderföretaget till det undantagna företaget garanterar dettas åtaganden och att det undantagna företaget i sin årsredovisning tar in vissa viktiga balans- och resultatuppgifter m.m. Lagen om årsredovisning i försäkringsföretag kreditinstitut och värdepappersbolag Försäkringsredovisningsdirektivet föreskriver endast en uppställningsform för balansräkningen respektive resultaträkningen varför dessa införts i lagsförslaget. I förslaget till uppställningsform för resultaträkningen har endast de poster som enligt försäkringsredovisningsdirektivet inte får samman- slås medtagits. För balansräkningen är förhållandet i huvudsak det omvända. I denna uppställningsform har nämligen endast ett fåtal av de i direktivet föreskrivna posterna utelämnats. Förslaget till balansräkning skiljer sig från den nu gällande, enligt föreskrift från , främst genom att likviditetsordningen ändrats så att de mest likvida tillgångarna har placerats sist i uppställningen. Denna ordning följer den som föreskrivs i det fjärde bolagsdirektivet. Under eget kapital har i jämförelse med förslaget till årsredovisningslag posten Fond för orealiserade vinster tillkommit för att användas när tillgångar löpande värderas till verkligt värde och detta värde överstiger anskaffningsvärdet. Kommittén anser att sådana orealiserade vinster inte bör vara utdelningsbara medel varför fonden enligt kommitténs förslag hänförs till bundet kapital. Vidare föreslås att begreppet försäkringstekniska skulder ersätts av direk- tivets begrepp försäkringstekniska avsättningar . Resultaträkningen är uppdelad i tre delar nämligen Teknisk redovisning av skadeförsäkringsrörelse, Teknisk redovisning av livförsäkringsrörelse och Icke- teknisk redovisning (dvs. den finansiella rörelsen). Överföringar av t.ex. kapitalavkastning kan göras mellan de olika delarna. Denna skall, vilket även är fallet , redovisas i den icke-tekniska redovisningen för skadeförsäkringsrörelse och i den tekniska redovisningen för livför- säkringsrörelse. Kommittén har valt att utnyttja direktivets möjlighet att på skuldsidan ta upp en post Medel till framtida förfogande. Under denna rubrik redovisas ej tilldelade återbäringsmedel i livförsäkringsföretag, vilka bara får användas för tilldelning till försäkringstagare och för framtida förlusttäckning. Avseende poster inom linjen har uppställningformen i förslaget till årsredovisningslag följts liksom bestämmelsen att sammanslagning av poster får göras för att främja överskådligheten eller då dessa har ett obetydligt värde. Detta gäller endast balansräkningen, dock med ett fåtal undantag. Samtliga placeringstillgångar, förutom andelar i koncernföretag och intresseföretag, får enligt förslaget värderas till verkligt värde även när detta överstiger anskaffningsvärdet medan tillgångar som är fondanknutna, liksom fallet är , alltid skall värderas till verkligt värde. Vinst eller förlust som uppkommer till följd av denna värdering skall särredovisas i resultaträkningen och för skadeförsäkringsrörelse sättas av till en bunden fond under eget kapital. För livförsäkringsrörelse föreslås att avsättningen skall föras till posten Medel till framtida förfogande. Överstiger eller understiger erlagt belopp för räntebärande värdepapper det belopp som skall erhållas på förfallodagen skall skillnadsbeloppet enligt kommitténs förslag periodiseras. Direkta och indirekta anskaffningskostnader skall enligt kommitténs förslag aktiveras för att ge en mer rättvisande bild av verksamheten. Beloppen skall redovisas som en tillgång under rubriken kostnader och upplupna intäkter och får inte, som delvis sker , minska de försäkringstekniska avsättningarna. Vidare föreslår kommittén att aktivering av immateriella tillgångar möjliggörs i försäkringsföretag, vilket inte är fallet enligt gällande rätt. Försäkringsredovisningsdirektivet innehåller ett antal krav på tilläggs- upplysningar. Vissa av dessa föreslås bli införda genom föreskrifter från . Exempel på tilläggsupplysningar som föreslås införas i lag är uppdelning av förutbetalda anskaffningskostnader mellan livförsäkringsrörelse och skadeförsäkringsrörelse samt särredovisning av byggnader och mark som används för den egna verksamheten. Dessutom skall viss specificering av resultaträkningens poster göras i not. Detta inbegriper bl.a. en uppdelning av direkt försäkring i olika försäkringsklasser vilket väsentligt skiljer sig från dagens resultatanalys som är uppdelad på verksamhetsgrenar. Direktivets uppställningsform för balansräkningen saknar särskilda rubriker för fordringar och skulder till koncernföretag och intresseföretag. Kommittén föreslår att denna information, till skillnad från vad som föreslås gälla de företag som omfattas av förslaget till årsredovisningslag, lämnas i not. Om placeringstillgångar värderas till verkligt värde skall tillgångarnas anskaffningsvärde enligt kommitténs förslag anges i not. I övriga fall föreslås att de verkliga värdena skall anges. Lagförslagen i delbetänkandet SOU 1994:17 del I 1 Förslag till årsredovisningslag Härigenom föreskrivs följande. Denna lag är tillämplig på aktiebolag. Lagen är också tillämplig på kommanditbolag och andra handelsbolag om samtliga obegränsat ansvariga delägare är - aktiebolag, - utländska företag som avses i avsnitt 1 i bilaga, eller - utländska företag som inte lyder under lagstiftningen i någon stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet men som har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget eller de företag som avses i avsnitt 1 i bilagan. I annat fall än som avses i andra stycket är lagen tillämplig på kommandit- bolag och andra handelsbolag om samtliga obegränsat ansvariga delägare är - sådana bolag eller utländska företag som avses i första och andra styckena, eller - utländska företag som avses i avsnitt 2 i bilaga om samtliga obegränsat ansvariga delägare är sådana bolag eller utländska företag som avses i första och andra styckena. I annat fall än som avses i andra och tredje styckena är lagen tillämplig på kommanditbolag och andra handelsbolag om bolaget ingår i en koncern där moder- bolaget är sådant bolag som avses i första-tredje styckena. Lagen är inte tillämplig på bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, kreditaktie- bolag, finansbolag, värdepappersbolag eller försäkringsaktiebolag. Vid tillämpningen av denna lag avses med andelar i ett företag även aktier i ett aktiebolag. Om ett bolag 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i en svensk eller utländsk juridisk person, 2. äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, 3. äger andelar i en juridisk person och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4. i annat fall än som avses i 3 på grund av avtal med en juridisk person eller föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna, är bolaget moderbolag och den juridiska personen dotterföretag. Om ett dotterföretag, eller ett moderbolag och ett eller flera dotterföretag tillsammans, eller flera dotterföretag tillsammans 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i en juridisk person, 2. äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, eller 3. äger andelar i en juridisk person och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, är även en sådan juridisk person dotterföretag till moderbolaget. Moderbolag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. Om ett bolag äger andelar i en svensk eller utländsk juridisk person, som inte är dotterföretag, och utövar ett betydande inflytande över den juridiska personen är den juridiska personen intresseföretag till bolaget. Ett bolag antas utöva ett betydande inflytande om det innehar minst tjugo procent av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen. Om ett dotterföretag, eller ett moderbolag och ett eller flera dotterföretag tillsammans, eller flera dotterföretag tillsammans innehar minst tjugo procent av rösterna för samtliga andelar i en juridisk person antas moderbolaget utöva ett betydande inflytande över den juridiska personen. Vid tillämpningen av 3 § första stycket 1-3 och andra stycket samt 4 § skall sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag eller intresseföretag skall inte beaktas de andelar i dotterföretaget eller intresseföretaget som innehas av företaget självt eller av dess dotterföretag. Samma gäller andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller intresseföretagets eller för dess dotterföretags räkning. Utöver årsbokslut enligt 11 § bokföringslagen (1976:125) skall för varje räken- skapsår upprättas årsredovisning. Årsredovisningen består av balansräkning, resultaträkning, noter, förvaltningsberättelse och, i bolag som enligt 10 kap. 3 § andra stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första stycket lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag är skyldigt att ha auktoriserad revisor, finansieringsanalys. De uppräknade handlingarna utgör en helhet. I aktiebolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga styrelseleda- möter och av verkställande direktören. Har en avvikande mening beträffande års- redovisningen antecknats till styrelsens protokoll, skall den avvikande meningen fogas till årsredovisningen. I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga obegränsat ansvariga delägare. Har sådan delägare en avvikande mening beträffande årsredovisningen skall denna fogas till årsredovisningen. Årsredovisningen skall innehålla uppgift för underskriften. Balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall upprättas på ett över- skådligt sätt och ge en rättvisande bild av bolagets ställning och resultat. När tillämpningen av bestämmelserna i denna lag inte är tillräcklig för att uppfylla kravet i första stycket på rättvisande bild skall ytterligare upplys- ningar lämnas. Om tillämpningen av bestämmelserna i denna lag i ett särskilt fall är oförenlig med kravet i första stycket på rättvisande bild skall avsteg göras från bestämmelserna. Varje sådant avsteg skall anmärkas i not med upplysning om skälen för avsteget och dess effekt på bolagets ställning och resultat. Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall följande iakttas: 1. Bolaget förutsätts fortsätta sin verksamhet. Samma principer för värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall göras med iakttagande av rimlig försiktighet vilket särskilt innebär att a. endast under räkenskapsåret realiserade intäkter får tas med, b. hänsyn måste tas till alla förutsebara och möjliga förluster och ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förluster eller förpliktelser blir kända först efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovisningen, och c. hänsyn måste tas till värdenedgångar oavsett om resultatet för räken- skapsåret är en vinst eller en förlust. Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret skall tas med oavsett tidpunkten för betalningen. De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i förekommande fall, delposter består av, skall värderas var för sig. Den ingående balansräkningen för ett räkenskapsår skall stämma överens med den utgående balansräkningen för det närmast föregående räkenskapsåret. I undantagsfall får avvikelse göras från vad som föreskrivs i första stycket. I sådant fall skall upplysning om skälen för avvikelsen och dess effekt på bolagets ställning och resultat lämnas i not. I fall som avses i första stycket 2 gäller vad som föreskrivs i 6 § andra stycket. I årsredovisningen skall beloppen anges i svenska kronor. Beloppen får dessutom anges i annan valuta. I sådant fall skall upplysning om omräkningskursen lämnas i not. Gemensamma bestämmelser för balansräkning och resultaträkning Balansräkningen och resultaträkningen skall upprättas enligt i 9 och 10 §§ angivna uppställningsformer med de avvikelser i fråga om poster föregångna av arabiska siffror som betingas av rörelsens art och omfattning. De i uppställningsformerna angivna posterna skall tas upp var för sig i angiven ordningsföljd. Nya poster får tillkomma såvitt deras innehåll inte täcks av de i uppställningsformerna angivna posterna. Genom en mera detaljerad underindelning av posterna får delposter anges, förutsatt att uppställningsformerna i övrigt följs. En delpost skall anges om dess förekomst eller storlek är av betydelse med hänsyn till kravet i 2 § första stycket på rättvisande bild. Kompletterande poster ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten. Poster i balansräkningen och resultaträkningen som föregås av arabiska siffror får sammanslås om de har ett värde som, med hänsyn till kravet i 2 § första stycket på rättvisande bild, är av ringa betydelse eller om sammanslagningen främjar överskådligheten. I det senare fallet skall posterna och, i förekommande fall, delposterna anges i not. Uppställningen av balansräkningen och resultaträkningen får ändras mellan räkenskapsåren endast om det föreligger särskilda skäl. Om ändring gjorts skall skälen för denna anges i not. I årsredovisningen skall för varje post i balansräkningen och resultaträkningen och i sådana noter som avses i 5 § tredje stycket anges beloppet av motsvarande post för det närmast föregående räkenskapsåret. Om bolaget ändrat principer för värderingen av tillgångar, avsättningar eller skulder eller ändrat klassificeringen av posterna, eller dess beståndsdelar, i balansräkningen eller resultaträkningen skall, om särskilda hinder inte möter, beloppen för det närmast föregående räkenskapsåret räknas om. Redogörelse för innebörden av och skälen för ändringen skall lämnas i not. Sådan redogörelse skall även lämnas om det förekommit annan ändring beträffande balansräkningen eller resultaträkningen som väsentligt påverkar jämförbarheten mellan åren. Kvittning får inte ske mellan tillgångar och avsättningar eller skulder i balansräkningen eller mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen. Balansräkningen skall i sammandrag redovisa bolagets samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital vid räkenskapsårets utgång (balans- dagen). Ställda panter och ansvarsförbindelser skall tas upp inom linjen. Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa bolagets samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret. Tecknat ej inbetalt kapital Immateriella anläggningstillgångar 1. Balanserade utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och liknande 2. Koncessioner, patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter och tillgångar 3. Hyresrätter och liknande rättigheter 4. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Materiella anläggningstillgångar 1. Byggnader och mark 2. Maskiner och tekniska anläggningar 3. Inventarier, verktyg och installationer 4. Pågående nyanläggningar 5. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar III.Finansiella anläggningstillgångar 1. Aktier/andelar i koncernföretag 2. Fordringar hos koncernföretag 3. Aktier/andelar i intresseföretag 4. Fordringar hos intresseföretag 5. Andra långfristiga värdepappersinnehav 6. Råvaror och förnödenheter 2. Varor under tillverkning 3. Färdiga varor och handelsvaror Förskott till leverantörer (för varor och tjänster) 2. Fordringar hos koncernföretag 4. Fordringar hos intresseföretag 5. Lån till aktieägare och delägare (samt till personer som, med motsvarande tillämpning av 12 kap. 7 § första och sjätte styckena aktiebolagslagen /1975:1385/, är att anse som närstående till dessa) 6. Övriga fordringar 7. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter III.Kortfristiga placeringar 1. Aktier/andelar i koncernföretag 2. Aktier/andelar i intresseföretag 3. Egna aktier 4. Eget kapital, avsättningar och skulder Andra fonder 1. V. Balanserad vinst eller förlust Eget kapital vid räkenskapsårets början Eget kapital vid räkenskapsårets slut B. Obeskattade reserver Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 2. Avsättningar för skatter 3. Skulder till kreditinstitut 3. Förskott från kunder (får även redovisas öppet som avdragspost under Varulager) 4. Skulder till koncernföretag 7. Skulder till intresseföretag 8. Övriga skulder 10. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Inteckningar i fast egendom, företagsinteckningar och andra inteckningar, varje slag för sig 2. Andra ställda panter och därmed jämförliga säkerheter, varje slagför sig, med angivande av de belastade tillgångarnas värde enligtbalansräkningen Diskonterade växlar 2. Borgensförbindelser och övriga ansvarsförbindelser 3. Pensionsförpliktelser som ej upptagits bland avsättningarna och intehar täckning i pensionsstiftelses förmögenhet Kostnad för sålda varor 3. Övriga rörelsekostnader 7. Övriga rörelseintäkter 8. Intäkter från aktier/andelar i koncernföretag 9. Intäkter från aktier/andelar i intresseföretag 10. Intäkter från övriga värdepapper och fordringar som är anläggningstill- gångar (med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag) 11. Övriga ränteintäkter och liknande intäkter (med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag) 12. Nedskrivningar av finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar 13. Räntekostnader och liknande kostnader (med särskild uppgift omkostnader avseende koncernföretag) 14. Extraordinära intäkter 15. Extraordinära kostnader 16. Skatt på årets resultat 18. Övriga skatter 19. Om det är motiverat av konkurrensskäl får de belopp som redovisas under posterna 1-3 och 7 i resultaträkningen sammanslås till en post benämnd bruttovinst eller bruttoförlust. Vad nu sagts gäller inte bolag som enligt 10 kap. 3 § andra stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första stycket lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag är skyldigt att ha auktoriserad revisor. Den som tillämpar första stycket första meningen skall i not upplysa om skälen för detta. Nettoomsättningen skall omfatta intäkter från försäljning av varor och till- handahållande av tjänster som utgör bolagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till försäljningen eller tillhandahållandet. Intäkter och kostnader i annan verksamhet än bolagets normala verksamhet skall redovisas som extraordinära intäkter och kostnader. Extraordinära intäkter och kostnader skall specificeras till sin art. Med anläggningstillgång förstås tillgång, som är avsedd att stadigvarande brukas eller innehas i rörelsen. Med omsättningstillgång förstås annan tillgång. Utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och liknande får tas upp som immateriell anläggningstillgång om de är av väsentligt värde för den bedrivna rörelsen . Detsamma gäller dels utgifter för koncessioner, patent, licenser, varumärken, hyresrätter och liknande rättigheter och tillgångar, dels ersättning som vid företagsförvärv överstiger det behållna värdet av de övertagna tillgångarna (goodwill). Utgifter för bolagsbildningen, för ökning av aktiekapitalet eller för bolagets förvaltning får inte tas upp som tillgång. Anläggningstillgång skall, om inte annat följer av tillämpningen av 17 § första stycket, 18 § första-tredje styckena, 19 § första stycket och 24 §, tas upp till anskaffningsvärdet. I anskaffningsvärdet för en tillverkad tillgång skall inräknas en skälig andel av sådana kostnader som indirekt kan hänföras till produktionen av tillgången och som belöper på tillverkningsperioden. Försäljningskostnader får inte inräknas i anskaffningsvärdet. Ränta på kapital som lånats för att finansiera tillverkningen av en tillgång får inräknas i anskaffningsvärdet till den del räntan hänför sig till till- verkningsperioden. Om sådan ränta inräknats i anskaffningsvärdet skall upplysning om detta lämnas i not. Utgifter för värdehöjande förbättring av tillgången får inräknas i anskaffningsvärdet, om de nedlagts under räkenskapsåret eller balanserats . Anläggningstillgång med begränsad ekonomisk livslängd skall skrivas av systematiskt över denna livslängd. Den ekonomiska livslängden för en immateriell anläggningstillgång som avses i 15 § antas uppgå till högst om inte annan med rimlig grad av säkerhet kan fastställas. Om längre avskrivningstid tillämpas skall upplysning om detta lämnas i not med angivande av skälen för den längre avskrivningstiden. Om en anläggningstillgång på balansdagen har ett lägre värde än det värde som i övrigt följer av tillämpningen av 16 § och 17 § första stycket skall tillgången skrivas ned till det lägre värdet om det kan antas att värdenedgången är varaktig. En finansiell anläggningstillgång får skrivas ned till det lägre värde som tillgången har på balansdagen även om det inte kan antas att värdenedgången är varaktig. Värderingen enligt första och andra styckena får inte bibehållas om skälen för nedskrivningen inte längre föreligger. Värdeförändringar som avses i första-tredje styckena skall redovisas i resultaträkningen. Ett aktiebolags materiella eller finansiella anläggningstillgång, som har ett bestående värde väsentligt överstigande bokfört värde enligt bestämmelserna i 16 §, 17 § första stycket, 18 § första-tredje styckena och 24 §, får skrivas upp till högst detta värde om uppskrivningsbeloppet används till ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission eller till avsättning till en uppskrivningsfond. Upplysning skall lämnas om hur uppskrivningsbeloppet behandlas skattemässigt. Om en uppskrivning eller avsättning enligt första stycket redovisas i resultaträkningen skall den tas upp som en särskild post i denna. Avskrivningar och nedskrivningar av den tillgång som skrivits upp skall efter uppskrivningen beräknas med utgångspunkt i det uppskrivna värdet. Uppskrivningsfonden får tas i anspråk för 1. sådan ökning av aktiekapitalet som anges i 19 § första stycket, 2. täckning av förlust enligt fastställd balansräkning i fall då förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital, eller 3. erforderlig nedskrivning av andra anläggningstillgångar under förutsättning att avsättningen till fonden redovisats som en kostnad i resultaträkningen och särskilda skäl för sådan utjämning föreligger. Beslut att ta uppskrivningsfond i anspråk för täckning av förlust enligt första stycket 2 får fattas endast efter revisorernas hörande. Innan har förflutit från beslutet får vinstutdelning beslutas endast om rätten ger tillstånd till det eller om aktiekapitalet har ökats med minst ett belopp som motsvarar den förlust som har blivit täckt med uppskrivningsbelopp. I fråga om rättens tillstånd gäller 6 kap. 6 § tredje-femte styckena aktiebolagslagen (1975:1385). I fall som avses i första stycket 3 skall det belopp som tas i anspråk redovisas som en särskild post i resultaträkningen.