prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | har unika förutsättningar inom geografisk informations- | | teknik. Dessa fördelar bör tas tillvara inom samhällsplanering, | | forskning, utbildning och näringspolitik för att stödja | | utvecklingen av nya tillämpningar och tjänster med anknytning | | till geografiska data. Information i samhället har ofta en lägeskomponent. Även databaser över personer och företag kan därför ses som geografiska register. Av de ovan angivna grunddatabaserna är det emellertid främst registren över fastigheter och byggnader samt de databaser som byggs upp med ett innehåll som motsvarar traditionella kartor av olika slag som är av utpräglat geografisk karaktär. Det som ger ett register karaktären av en geografisk databas är att objekten i databasen åsätts en lägesangivelse, vanligen genom att läget anges med koordinater. Härigenom skapas möjlighet för geografisk redovisning av objekten i databasen, men också motsvarande möjlighet beträffande alla data som kan knytas till dessa objekt. Registren får härigenom en rumslig dimension och lägger en grund för geografiska informationssystem. Gränserna mellan register och kartor suddas ut. Den beskrivna s.k. geokodningen har utvecklats i . Det har inneburit att tillsammans med de nordiska grannländerna har unika förutsättningar för olika tillämpningar inom geografisk informationsteknik. Genom att grundläggande geografiska element som fastigheter och byggnader har koordinatbestämts ges stora möjligheter till geografiska beskrivningar och rumsliga analyser. Den lägesbestämda informationen bildar grunden för en geografisk systematik som kan utnyttjas tvärsektoriellt och tvärvetenskapligt inom t.ex. dokumentation, samhällsplanering och forskning. Det finns stora förutsättningar att med utgångspunkt från denna basinformation utveckla olika kommersiella tillämpningar, nya företag och en betydande tjänsteexport. Register om fastigheter, byggnader m.m. Uppbyggnaden av basdata med geografisk inriktning har pågått länge i . De resurser som har satsats på detta område utgör en ansenlig investering. De nya systemen beräknas redan ha givit besparingar på inom t.ex. inskrivningsmyndigheterna och inom bank- och kreditväsendet. De stora vinsterna kommer emellertid först när de geografiska grunddatabaserna kan integreras fullt ut i en sammanhängande informationsinfrastruktur. Utvecklingen av geografiska basdata befinner sig just nu i ett intensivt skede. Fastighetsdatasystemet har , efter en total utvecklings- och uppläggningstid , införts i hela landet. Fastighetsdatasystemet har också kompletterats med ett basregister över byggnader. Övergången till registerbaserade folk- och bostadsräkningar ger möjlighet till uppbyggnad av lägenhetsregister och adressregister som kan anknytas till befintliga byggnadskoordinater. förväntas få vidsträckt användning för bl.a. statistik, folkbokföring, resursfördelning, planering, uppföljning och utvärdering av boende, byggande och kommunikationer. Geokodade adresser i ett komplett och ajourhållet system kommer, i många fall i kombination med s.k. GPS- teknik, att bli en del i många IT-tillämpningar inom räddningstjänst, trafik och planering m.m. En översyn av författningsregleringen av fastighets- datasystemet genomförs av (se dir. 1995:120).Samman- fattningsvis kan konstateras att tillgången på digitala data om fastigheter, byggnader och adresser i landsomfattande och enhetliga register bör kunna vara mycket god . -------------------------------------------------------------------- | Staten och kommunerna bör i samverkan bygga upp den digitala | | fastighetsregisterkartan och anpassa den till användning i | | olika geografiska informationssystem. Målsättningen är att | | fastighetsregisterkartan så långt möjligt skall vara överförd i | | digital form . | | Arbetet med att föra över de konventionella allmänna kartorna | | till digital form bör bedrivas så snabbt som möjligt. | | Förutsättningarna att åstadkomma en samordnad övergång till | | digitala databaser för hela landskapsinformationsområdet bör | | klarläggas. Övergången från konventionella kartor till databaser är som regel en betydligt mer komplicerad process än överföring av register till digital form. Databaserna skall kunna ligga till grund för såväl traditionell kartproduktion som för direkt utnyttjande i olika former av informationssystem. Stora datamängder berörs och speciella metodproblem måste lösas. har ett samlat ansvar för basinformation om fastigheter och byggnader samt om landskapet. Fastighetsregisterkartan, som ger en geografisk redovisning av fastigheter samt av planer och markreglerande bestämmelser, är ännu endast till viss del överförd till digital form. En fastighetsregisterkarta anpassad till användning i olika GIS-tillämpningar utgör ett värdefullt komplement till den textbaserade informationen i fastighets- datasystemet och förbättrar underlaget för användningen av geografiska informationssystem inom kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Bristen på en digital fastighetsregisterkarta kan sägas vara något av den felande länken för att uppnå en helhet i den geografiska dimensionen i informationsinfrastrukturen. En digital karta är också en förutsättning för att kunna integrera och rationalisera fastighetsbildningen och fastighets- registreringen. För landsbygdsområdena kommer en digital registerkarta att bli klar . För genomförandet i tätorterna krävs en nära samverkan mellan stat och kommun. Enligt nu gällande förutsättningar kan även en stor del av tätortsområdena täckas in . har på regeringens uppdrag inlett en översyn av förutsättningarna för genomförandet. Arbete pågår också med att föra över de konventionella allmänna kartorna till digital form. Denna information tillhör också samhällets grunddatabaser varför även detta arbete bör bedrivas så snabbt som möjligt. Den pågående databasuppbyggnaden med innehåll från ekonomiska kartan beräknas bli avslutad . Detta innefattar då också den i den ekonomiska kartan ingående flygbilden, som får en självständig funktion med ett stort användningsområde, inte minst tillsammans med GPS-teknik. En samlad databas som svarar mot det fullständiga innehållet i den ekonomiska kartan, den topografiska kartan och de allmänna översiktskartorna kommer med nu föreliggande förutsättningar att vara färdig in . En lång rad andra statliga aktörer, t.ex. geologiska undersökning (SGU) och , och kommuner bidrar också till produktionen av landskapsinformation i form av kartor eller basdata. Många av dessa producenter av landskapsinformation har påbörjat en anpassning av sina databaser i syfte att göra dem mera generellt användbara. Uppgifternas omfattning, förutsättningar och resurstillgång varierar inom de nu berörda verksamhetsområdena och därmed också tidpunkterna för när en övergång till helt digitala system kan vara genomförd. För att belysa dessa frågor och åstadkomma en ökad samverkan om geografiska data och geografiska informationssystem har regeringen inrättat en särskild arbetsgrupp (REGGIT) inom med representanter bl.a. för berörda departement, vissa centrala myndigheter och . Det ingår i gruppens uppdrag att sammanställa befintliga tidsplaner och klarlägga förut- sättningarna att åstadkomma en mera samordnad övergång till databaser med syfte att uppnå en heltäckande geografisk informationsinfrastruktur. Gruppen skall lämna en rapport . -------------------------------------------------------------------- | Den digitala versionen av nationalatlas skall | | vidareutvecklas och anpassas till nya distributionsmedier och | | presentationsformer. nationalatlas intar en speciell ställning i svensk kartverksamhet. Atlasen närmar sig nu sin fullbordan. Den utgörs dels av ett bokverk, dels av en geografisk databas. Databasen distribueras för användning i persondator med program för interaktiv sökning och presentation av informationen. Den nationella tematiska beskrivning av som nationalatlasen innebär kräver aktualitet och fullständighet om den skall förbli användbar även . Genom de betydande investeringar som gjorts i uppbyggnad och utformning av atlasens databas har goda förutsättningar skapats för ett sådant vidmakthållande. har anslagsframställning lämnat förslag till insatser beträffande utvecklingen av nationalatlasen. Regeringen har tidigare betonat vikten av att de nya informationsmöjligheter som tekniken skapar också motsvaras av utvecklingsinsatser för att skapa ett informationsinnehåll som är av hög kvalitet och har en förankring i det svenska samhället och i svensk kultur. Enligt regeringens mening representerar nationalatlasen en betydande tillgång. Atlasen kan utvecklas till en innehållsrik informationsdatabas som bl.a. kan användas som ett läromedel i undervisningen eller som ett underlag för vidareutvecklingen av nya läromedel är betydande. Atlasen bör även vara av intresse när det gäller information om utomlands. Enligt regeringens uppfattning är det därför angeläget att en fortsatt utveckling sker av nationalatlasens digitala version och att atlasen fortlöpande kan anpassas till de nya distributionsmedier och presentationsformer som utvecklas med hjälp av IT. -------------------------------------------------------------------- | Samhällsguiden uppdateras. Samhällsguiden som databas utreds i | | i samverkan med förvaltningsorga- | | nisation. Möjligheten att använda Internet för att koppla samman| | och sprida information från bl.a. riksdag och regering, myndig- | | heter och EU prövas. tog i betänkandet 1994/95:KU41 upp frågan om samhällsinformationen på en övergripande nivå och informationen i och i förhållande till . Utskottet tog också upp frågor om informationshantering på elektronisk väg. Enligt har inga praktiska möjligheter att svara för uppdateringen av Samhällsguiden, vilket har inneburit att den inte uppfyller kravet på aktualitet i alla delar. Enligt utskottets mening bör ansvaret för uppdateringen av innehållet i Samhällsguiden övergå från till regeringen. Regeringen genomför nu en vidareutveckling av Samhällsguiden i samverkan med . I det sammanhanget är det också naturligt att undersöka möjligheterna att utveckla ett nätverksbaserat data- och informationssystem för spridning av samhällsinformation till företag, organisationer och till allmänheten. Samhällsguiden som databas kan utgöra en viktig tillgång i ett sådant informationssystem. Utgångspunkten är att systemet skall omfatta övergripande information från riksdag och regering, statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter och verk samt internationella relationer och kontakter särskilt med anknytning till EU. Möjligheten att använda Internet för att koppla samman och sprida information från bl.a. riksdag och regering, myndigheter och EU prövas. Arbetet beräknas vara avslutat . Rättsdatasystemet innefattar bl.a. databaser med uppgifter om () och kommittéerna. I rättsdatasystemet finns också andra baser med myndighetsförfattningar och rättsfall. Ansvaret för de olika databaserna i rättsdatasystemet är fördelat på olika myndigheter. Databaserna i rättsdatasystemet används i stor omfattning av myndigheter, skolor och studerande men även av företag för vidare kommersiellt bruk. Rixlex, som är databas med uppgifter om bl.a. propositioner och motioner, är på försök öppet för utomstående användare. Rättsdatasystemets databaser med uppgifter om SFS och kommittéerna görs tillgängliga för allmänheten genom Rixlex. Andra databaser i rättsdatasystemet görs tillgängliga genom företag. Användarna av Rixlex betalar en grundavgift på , skolor (grundskolor och gymnasieskolor) erbjuds en lägre avgift medan folkbikbliotekens användning av Rixlex är avgiftsfri. I olika sammanhang har det rests krav på att användningen av Rixlex skall vara gratis. Även i pågår en diskussion om huruvida Rixlex skall tillhandahållas gratis eller inte. Inom EU pågår ett arbete rörande den privata sektorns roll i detta sammanhang, som kan komma att få betydelse för Rixlex och andra offentliga rättsdatabasers vidare utveckling och användning. Regeringen anser att offentliga rättsdatabaser med grundläggande information om den svenska lagstiftningsprocessen och svenska rättskällor bör tillhandahållas utan särskilda avgifter . Åtminstone bör dessa kunna omfattas av de riktlinjer för prissättning av informationstjänster som regeringen angivit för andra centrala grunddatabaser (se avsnitt 5.3.4). 5.3.5 Säkerhet och sårbarhet ------------------------------------------------------------------ | Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att | | följa utvecklingen av hot och risker inom IT-området. I | | arbetsgruppen skall även företrädare för försvarsmakten ingå. | | Samverkan mellan offentlig och privat sektor bör ske genom | | bl.a. i Samhället| | (SEIS). | | Internationella överenskommelser bör eftersträvas när det gäller| | användning av kryptering och digitala signaturer. En särskild | | förhandlare har tillkallats för att koordinera svenska | | intressen avseende kryptering. För att kunna bredda och utveckla användningen av IT i är det viktigt att öka säkerheten och medvetenheten om den sårbarhet som kan finnas inbyggd i olika IT-tillämpningar och om hur man kan skydda sig mot olovlig verksamhet. Sårbarheten riskerar att öka när samhället blir mer komplext och beroende av avancerade elektroniska informations- och kommunikationssystem. Säkerhets- och sårbarhetsaspekter inom IT-området måste tas på stort allvar. Risken för att obehöriga utnyttjar svagheter i teknik och system för att uppnå olovliga syften måste beaktas. Sådana syften kan vara av politisk, militär eller ekonomisk art och kan ta sig uttryck i att otillbörligt utnyttja, förvanska eller förstöra information. Verksamhet av detta slag, inom försvarsområdet benämnt informationskrigföring, kan sudda ut gränserna mellan fred, kris och krig och kan innebära att enskilda personer, grupper eller stater kan uppnå sina syften utan att behöva tillgripa konventionella hot- och påtryckningsmedel. Utvecklingen inom IT-området kommer således sannolikt att medföra försvarspolitiska förnyelsekrav. Flera myndigheter och institutioner arbetar med och har kunskap om om utvecklingen vad gäller säkerhet och sårbarhet i moderna informationssystem, t.ex. Försvarsmakten, ÖCB, , , Post - och och Statskontoret. Det finns dock en risk för att kunskapen inte kan hållas samman och nyttiggöras inom hela den offentliga sektorn. Regeringen avser mot denna bakgrund att tillsätta en arbetsgrupp med uppdraget att följa utvecklingen av hot och risker inom IT-området såväl inom den civila som inom den militära delen av samhället. Gruppen skall utarbeta en beskrivning av hot och risker inom IT-området samt informera om samhällets och individens sårbarhet, risker, konsekvenser samt om medel att skydda sig mot olovlig verksamhet. Samverkan i säkerhetsfrågor mellan offentlig sektor och privat sektor bör ske bl.a. inom ramen för Föreningen i Samhället (SEIS). Ett viktigt område för samverkan är utvecklingen av s.k. smarta kort för identifiering, behörighetskontroll m.m. Ett ökat informationsutbyte inom ramen för EU-medlemskapet innebär att gemensamma lösningar måste utvecklas på europeisk nivå. bör därför delta aktivt i informationssäkerhetsarbetet inom EU. På detta område kan även den nybildade föreningen för stimulans av elektronisk handel på Internet bidra till utvecklingsarbetet. En särskild förhandlare har tillkallats av för att koordinera svenska intressen avseende kryptering. -------------------------------------------------------------------- | Det ligger i intresse att de internationella kommuni- | | kationerna och informationsutbytet världen över underlättas. | | Utvecklingen på telekommunikationsområdet och IT-området i övrigt| | måste ske i harmoni med omvärlden och ett omfattande samarbete | | inom bl.a. EU är därför nödvändigt. Enligt regeringens uppfattning har ett starkt nationellt intresse av att de internationella kommunikationssystemen utvecklas för att underlätta utbytet av idéer, varor och tjänster. Den kanske viktigaste grunden för denna hållning är vår förvissning om de fördelar som ett öppet samhälle har för fredens bevarande och för utvecklingen av demokratin. Att underlätta olika former av kommunikation och informationsutbyte också över gränserna blir en naturlig följd av denna inställning. För , vårt internationellt inriktade näringsliv och något perifiera läge i förhållande till de stora marknaderna och knutpunkterna i världen, är också goda internationella kommunikationer ett centralt intresse. Det arbete som pågår inom EU för att förverkliga den öppna telemarknaden har redan berörts. Med hänsyn till att , i jämförelse med flertalet andra medlemsländer, ligger före när det gäller avreglering av telemarknaden och införande av en modern telelagstiftning ligger det i intresse att denna process påskyndas. Det finns en viss risk för att på teleområdet kommer att bli betydligt mer detaljerad än den svenska teleregleringen. ambition är att i första hand försöka åstadkomma enighet kring ett mindre detaljerat regelverk och i andra hand skapa ökat utrymme för medlemsländerna att själva utforma och tillämpa regelverket i dess detaljer. Ett viktigt begrepp som diskuteras inom EU är samhällsomfattande tjänster ( services ), dvs. skyldigheten att tillhandahålla grundläggande tjänster till rimligt pris oavsett geografiskt läge. Den svenska uppfattningen är att EU bör fastställa minimikrav i detta avseende som varje land skall ha möjlighet att öka ambitionen i takt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen i landet, dock givetvis utan att ställa upp så höga krav att konkurrensen snedvrids. EU är också aktivt på flera områden för att på olika sätt främja utvecklingen och användningen av IT. De större projekten inom teleområdet (eller TEN-tele) avser stöd till teleapplikationer och utveckling av nät. Info 2000 är ett nytt program med syftet att stimulera informationsproducenter att utveckla nya produkter och tjänster. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att olika aktörer inom svenskt näringsliv och förvaltning deltar aktivt i detta gemensamma utvecklingsarbete. --------------------------------------------------------------------- | Om skall kunna försvara en framskjuten position som en | | kunskapsbaserad industrination måste IT-innehållet i svenska | | produkter och tjänster öka och IT introduceras snabbt i alla | | typer av företag. | | Näringspolitiken skall medverka till att främja näringslivets och| | särskilt de små och medelstora företagens användning av IT samt | | främja utvecklingen av en svensk programvaru- och informations- | | industri. | | Teknikutvecklingen och marknadens aktörer är de främsta driv- | | krafterna för näringslivets och programvaruindustrins utveckling.| | Statens uppgifter avser framför allt utbildning, forskning och | | utveckling samt offentlig upphandling. Privat och offentlig | | sektor måste också samverka för att utveckla nya användningsområden| | och tillämpningar av IT. | | bör ligga i framkant i utvecklingen av elektronisk | | handel. | | Pågående internationella förhandlingar på det handelspolitiska | | området har stor betydelse för den svenska IT-industrins | | utveckling. IT är ett redskap för ökad tillväxt och sysselsättning IT-industrin anses vara en av världens få riktigt stora långsiktiga tillväxtbranscher med en snabb teknikutveckling och en kraftigt växande marknad. När det gäller data- och teleinvesteringar totalt låg i topp tillsammans med med investeringar om av BNP . Omsättningen inom den svenska telekommunikationsmarknaden uppgick till ca , vilket motsvarar en tillväxt på eller jämfört med omsättningen . Omsättningen inom hela den svenska IT- marknaden har uppskattats till för . Teknikutvecklingen, avregleringen av telekommunikationsmarknaden, det svenska EU-medlemskapet och en utbredd acceptans i företag och offentlig förvaltning av IT som redskap, är faktorer som allmänt sett verkar gynnsamt för en fortsatt tillväxt av IT-industrin i . I detta ligger också möjligheter till att skapa nya arbetstillfällen. IT-utvecklingen har både direkta och indirekta effekter på sysselsättningen. Teknikutvecklingen ger upphov till helt nya branscher som programvaruindustrin, dataindustrin, den mikroelektroniska industrin, multimedia och mobiltelefoni. Dessa områden skapar redan en betydande sysselsättning direkt i tillverknings-, service- och underleverantörsleden. omsatte t.ex. på mobiltelefonisidan några miljoner, är omsättningen ca . Användningen av IT i näringslivet - i tillverkningsprocesser, produkt- utveckling, försäljning, analys och informationshantering m.m. - ökar också generellt företagens effektivitet och konkurrenskraft och skapar därigenom indirekt förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. Utväxlingen av företagens IT-investeringar i form av tillväxt och nya arbetstillfällen beror emellertid i hög grad på vilka förändringar som görs av arbetsorganisationer och arbetsformer. Näringslivet i måste bygga sin framtida konkurrenskraft på effektiva arbetsrutiner och arbetsorganisationer samt på ett högt kunskapsinnehåll i produkter, tjänster och tillverkningsprocesser. IT-innehållet i svenska produkter och tjänster måste därför öka. Här krävs tillgång till specialdesignad programvara, både s.k. stödjande programvara för olika arbetsmoment i företagen och programvara som kan byggas in i produkter, tjänster och industriella processer. I de tekniska attachéernas rapport (IT-världen runt - nationella initiativ) anges att behöver öka tempot på IT-området för att inte riskera att släpa efter i den hårda internationella konkurrensen om tillväxt och nya arbetstillfällen. Enligt attachéerna är våra konkurrensnackdelar bl.a. en relativt sett outvecklad inhemsk programvaruindustri samt brist på nyckelkompetens inom programvaruutveckling. Brist på IT-kompetens i framför allt många små och medelstora företag anges också vara ett hinder för en snabb spridning av användningen av IT i näringslivet. Detta understryks även av SCB:s senaste studie om datorvanor samt av om tillänglighet till moderna data- och telekommunikationstjänster m m. Enligt SCB har hälften av företag med mindre än fyra anställda samt av företag med mindre än 20 anställda ännu inte tillgång till en dator. Mot denna bakgrund prioriterar regeringen insatser inom ramen för näringspolitiken som främjar näringslivets och särskilt de små och medelstora företagens användning av IT samt utvecklingen av en svensk programvaru- och informationsindustri samt dess utveckling som exportindustri. Insatserna avser utbildning, forskning och utveckling samt offentlig upphandling. Privat och offentlig sektor måste mer än samverka för att utveckla nya användningsområden och tillämpningar av IT. Elektronisk handel kommer att vara en förutsättning för svenska företag att kunna konkurrera på världsmarknaden. bör därför ligga i framkant i utvecklingen av den elektroniska handeln. För särskilt de mindre företagen, som har svårt att på egen hand nå den europeiska och den globala marknaden, erbjuder den elektroniska handeln helt nya möjligheter till marknadsföring och försäljning. Ur näringspolitiska utgångspunkter är detta ett område som bedöms få stor genomslagskraft och därmed också stor betydelse för näringslivets utveckling framöver. Inom EU pågår diskussion om standardiseringens roll inom telekommunikations- och IT-området. medverkar i det pågående arbetet i syfte att nå enhetliga och klara strukturer för standardiseringsverksamheten. --------------------------------------------------------------------- | Offentlig förvaltning bör i ökad utsträckning agera katalysator för| | utveckling av programvara genom offentliga och öppna upphand- | | lingar av väldefinierade programprodukter utifrån användarbehov.