prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — En skyldighet för kommunerna och motsvarande rättighet för individerna gäller också beträffande svenskundervisning för invandrare (sfi). De särskilda statliga medlen för vuxenutbildningssatsningen utgår därför inte för utbildningar av dessa slag. Däremot blir det naturligt för den som behöver komplettera sina kunskaper även på grundskolnivå eller i sfi att se utbildningen som en helhet. Det blir givetvis även naturligt att ta in individens hela utbildningsbehov i den individuella studieplanen. På motsvarande sätt blir det naturligt för kommunerna att planera vuxenutbildningsinsatserna som en helhet. 6.4.3Uppdelning av kurser i yrkesämnen i komvux Regeringens bedömning: Möjligheten att dela upp omfattande kurser i flera kurser bör införas i yrkesämnen i gymnasial vuxenutbildning. Skälen för regeringens bedömning: I vuxenutbildningssatsningen behöver utbildningsmöjligheterna vara flexibla och möjligheterna till lokala anpassningar vara stora. I 11 kap. 1 § skollagen (1985:1100) anges att utbildningen i komvux skall anordnas i form av kurser. I yrkesämnen kan kurserna ibland vara mycket omfattande. Kurser i komvux har länge fått indelas i delkurser genom lokala beslut. I samband med att den nya läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) infördes och kursplanerna blev gemensamma för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning, slopades denna möjlighet vad gäller gymnasial vuxenutbildning. Möjligheten till delkurser bibehölls när det gäller grundläggande vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning (jfr prop. 1992/93:250, s. 76). Bestämmelser om detta finns i 2 kap. 1 § förordningen (1992:403) om vuxenutbildning. En möjlighet att även på gymnasial nivå dela upp omfattande kurser i flera, mindre bör finnas för att öka flexibiliteten. Därför har regeringen för avsikt att införa möjligheten att lokalt dela upp även omfattande kurser i yrkesämnen i mindre kurser. Det innebär givetvis inte att möjligheterna att läsa hela kursen skall begränsas för dem som önskar och behöver det. Vuxna som redan har vissa kunskaper inom en kurs kan dessutom i alla ämnen i komvux komplettera med andra delar av kursen på ett reducerat timtal och därmed få betyg och gymnasiepoäng på hela kursen. Regeringens bedömning: För att uppnå nödvändig flexibilitet och anpassning till behoven i den egna kommunen vad gäller innehåll och organisation och för att klara den stora vuxenutbildningsuppgift som kommunerna får ansvaret för, bör kommunerna utnyttja flera olika utbildningsanordnare utöver kommunernas utbildningsorganisation. Det kan ske i form av uppdrag, där i vanliga fall utbildning genomförs av någon annan anordnare, eller i form av att kommunen köper t.ex. folkhögskoleutbildning för sina invånare. Skälen för regeringens bedömning: Gymnasial vuxenutbildning som direkt motsvarar gymnasieskolans nationella program anordnas av tre olika huvudmän: kommuner och landsting genom sin komvux samt statens skolor för vuxna (SSV). Det är inte tänkt att komvux och SSV skall vara de enda utbildningsanordnare som utnyttjas i denna stora satsning på en kompetenshöjning. Huvudansvaret för att hålla i satsningen läggs på kommunerna, bl.a. därför att de redan enligt skollagen har ett ansvar för gymnasial vuxenutbildning och en väl fungerande organisation samt för att de har befogenheten att utfärda formella betyg. Kommunerna kommer dock att behöva utnyttja många olika utbildninganordnare för att klara denna stora uppgift och för att den skall kunna genomföras på ett så flexibelt sätt att den passar för individerna inom målgruppen. Kommunerna kan enligt 11 kap. 6 § skollagen uppdra åt andra ut- bildningsanordnare att anordna komvux. Sådana uppdrag kan lämnas till t.ex. folkhögskolor, studieförbundsavdelningar, enskilda utbildningsanordnare osv. När en kommun ger sådant uppdrag till en annan utbildningsanordnare, innebär det att utbildningen skall anordnas enligt de regler som gäller för komvux. Den skall t.ex. följa fastställda kursplaner och betygskriterier. Kvar inom kommunens ansvarsområde måste alltid ligga utfärdandet av själva betygsdokumenten, eftersom detta betraktas som myndighetsutövning. Detta sköts av den ansvarige rektorn inom kommunen. Inom vuxenutbildningssatsningen kommer 10 000 vuxna att kunna studera vid de platser som avsätts direkt för folkhögskolor. För individer som önskar utbildning vid folkhögskola kan dessutom kommuner, som finner det lämpligt, köpa folkhögskoleutbildning med hjälp av medel ur den särskilda vuxenutbildningssatsningen för sina innevånare. Det skall i sådana fall vara fråga om folkhögskoleutbildning på gymnasial nivå. Den leder inte till formella gymnasiebetyg, men folkhögskolan kan i stället utfärda intyg som på motsvarande sätt ger behörighet för högre studier. Som redan framgått kommer även studieförbunden att ha en viktig uppgift inom ramen för den vuxenutbildningssatsning som kommunerna får extra statsbidrag för. Deras arbetsformer ger dem unika möjligheter att nå de grupper som har störst behov av utbildning men på grund av dåliga erfarenheter av skolan inte är studiemotiverade. Studieförbundsavdelningar har därför ofta särskilt goda förutsättningar att ta sig an orienteringskurser eller pröva-på-kurser och aktiv rekryteringsverksamhet bland studieovana vuxna. Regeringen är övertygad om att distansutbildning kommer att vara ett värdefullt medel att använda i vuxenutbildningssatsningen. Här har statens skolor för vuxna (SSV) en lång erfarenhet som kommunerna bör kunna ta till vara. Regeringen utgår därför från att flera kommuner kommer att inkludera samverkan och samarbete med SSV i sina ansökningar. Härutöver bör också SSV själva kunna ansöka om att få delta i vuxenutbildningssatsningen. Även denna utbildning bör genomföras i nära samverkan och i kontakt med kommunerna som har det yttersta ansvaret för vuxenutbildningssatsningen. 6.4.5Samverkan med arbetsförmedlingen och det lokala arbetslivet Regeringens bedömning: En nära samverkan är nödvändig mellan kommunen som ansvarig för utbildningen samt arbetsförmedlingen och det lokala arbetslivet. Skälen för regeringens bedömning: Genomgående kommer det att vara nödvändigt med en nära samverkan mellan bl.a. kommunen, arbetsförmedlingen och parterna på arbetsmarknaden. Inte minst gäller det vid genomförandet av de individuella handlingsplaner, som de arbetslösa skall erbjudas. Utbildning i det reguljära utbildningsväsendet kan ingå som en del i en individuell handlingsplan. Det är viktigt att man i varje kommun, exempelvis via arbetsförmedlingsnämnden, hittar nya samverkansformer mellan kommunernas studie- och yrkesvägledning och arbetsförmedlingen så att den samlade kompetensen tas till vara. Eftersom även anställda kommer att erbjudas utbildning upp till treårig gymnasiekompetens ställer det krav på en utvecklad samverkan mellan kommunen som ansvarig för utbildningen, arbetsförmedlingen och parterna på den enskilda arbetsplatsen. Likaså blir det nödvändigt att tillsammans med bl.a. parterna på arbetsmarknaden utveckla nya former för uppsökande verksamhet och studie- och yrkesvägledning bland målgrupperna för att kartlägga individernas utbildningsbehov och önskemål. Detta bör också kunna ske som ett led i det lokala folkbildningsarbetet. På samma sätt bör strävan vara att gemensamt hitta former för att inventera den lokala arbetsmarknadens utbildnings- och kompetensbehov. Hur detta organiseras lokalt måste få variera mellan kommunerna och även över tiden satsningen pågår. Utgångspunkten är att kommunen själv väljer de metoder man anser bäst för att nå målen. Regeringes bedömning: bör få i uppdrag att fastställa omfattningen per kommun av den kommunalt finansierade volymen av gymnasial vuxenutbildning, dvs. en basorganisation som skall vara det "golv" från vilket respektive kommuns ansökan om särskilda medel skall utgå. skall, på samma sätt som sker beträffande all annan utbildning inom det offentliga skolväsendet och vid statens skolor för vuxna, ansvara för tillsyn, uppföljning och utvärdering. skall särskilt följa hur den kommunalt finansierade grundläggande och gymnasiala vuxenutbildningen förändras till följd av den särskilda statliga satsningen. Den delegation regeringen kommer att utse för att under ett inledningsskede leda utbildningssatsningen kommer också att ges i uppdrag att noggrant följa utvärderingen och uppföljningen. Detta är föranlett av att delegationen snabbt skall kunna föreslå regeringen att göra förändringar i det regelverk som skall gälla för satsningen. En fristående utvärdering bör också genomföras av statens extra satsning på vuxenutbildning . Skälen för regeringens bedömning: kartläggning av omfattningen av komvux har visat att det finns kommuner som har minskat sitt eget ansvarstagande för att erbjuda vuxenutbildning. Detta har gjorts med anledning av och ibland med direkt hänvisning till att statliga medel för arbetslöshetsåtgärder funnits att tillgå. Den särskilda satsningen på vuxenutbildning på gymnasial nivå, som skall göras , motiveras bl.a. av att kompetensutvecklingen behöver gå snabbare än den skulle kunna göra med enbart den volym som normalt bör genomföras av kommunerna. Ett ökat antal arbetslösa skall kunna ta del av reguljär utbildning. Vuxenutbildningssatsningen skall alltså gå utöver den normala basorganisationens volym i komvux. Ett villkor för bidrag skall därför vara att kommunen inte minskar sitt eget åtagande. skall därför få i uppdrag att fastställa omfattningen av basorganisationen i respektive kommun, dvs. vad kommunen i genomsnitt har anordnat och erbjudit genom köp på annat håll. Statligt finansierade arbetslöshetsåtgärder inräknas inte i denna bas. När det gäller tillsyn, uppföljning, utvärdering och andra verksamheter som normalt åligger , skall den verksamhet som blir följden av statens extra satsning behandlas på samma sätt som all annan verksamhet inom det offentliga skolväsendet för vuxna och vid statens skolor för vuxna. Utöver normala utvärderingsverksamhet bör en fristående utvärdering göras vad gäller genomförandet och effekterna av den särskilda satsningen på vuxenutbildning . Regeringen vill för kännedom redovisa några verksamheter som regeringen anser det särskilt angeläget att kommunerna beaktar i sin planering av vuxenutbildningssatsningen. Distansutbildning är en metod som används för att förmedla kunskap och skapa kommunikation när lärare och elever är åtskilda och/eller rum. Distansutbildning bör enligt regeringens mening kunna spela en viktig roll på alla utbildningsnivåer och hos många utbildningsanordnare. Distansutbildning ökar tillgängligheten till studier. Den kan ge möjlighet till såväl en breddad social rekrytering som en breddning av utbildningsutbudet oavsett bostadsort. Ett övergripande mål för regeringens politik är att så långt som möjligt ge alla medborgare likvärdig tillgång till utbildning. Genom ökade och förbättrade insatser av distansutbildning görs detta möjligt. Eftersom är ett stort men glest befolkat land, är en väl fungerande distansutbildning en ändamålsenlig metod för att åstadkomma en geografisk spridning av utbildningsutbudet. Informationsteknologin öppnar ännu större möjligheter för människor att på distans följa en utbildning som inte ges på hemorten eller som ges på tider som inte passar den enskilde. Detta är viktigt ur jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Därtill kommer att tekniken ger betydligt bättre förutsättningar för interaktivitet än traditionella distansmetoder. Den informationsteknologiska utvecklingen får inte leda till ett samhälle där en del av befolkningen är invigd och resten okunnig. Hela utbildningsväsendet kan göra viktiga insatser för att motverka en sådan utveckling. Den moderna teknologin har skapat annorlunda förutsättningar för kompetensutveckling. Statens skolor för vuxna (SSV) i och i har lång erfarenhet av vuxenutbildning på distans. Det är regeringens mening att dessa skolor i ännu högre grad skall stimuleras att utveckla nya distansmetoder. Stora komvuxenheter kan också tänkas ta på sig sådana uppgifter. Särskilt viktigt är att det utvecklas stödjepunkter för de lokala lärcentra med lite olika utseende som byggs upp i många kommuner. SSV kan spela en stor roll för att stötta de lokala verksamheterna genom att tillhandahålla passande utbildningspaket och kvalificerad lärarhandledning samt genom medverkan i utbildning och fortbildning av lokala handledare. Detta förutsätter dock att SSV och dessa lokala lärcentra har en nära samverkan. Inom den högre utbildningen nådde distansutbildningen en mer betydande omfattning först . De flesta universitet och högskolor erbjuder utbildningar på distans med varierande omfattning. Detta har haft stor betydelse för att åstadkomma en geografisk spridning av den högre utbildningen över landet. En särskild utredare (1995:07) har av regeringen tillkallats för att föreslå åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom främst vuxenutbildningen och högskolan. Utredarens uppdrag är också att bereda och till regeringen lämna förslag om stöd till projekt som syftar till att utveckla användningen av distansmetoder i utbildningen (Dir. 1995:69). har regeringen fattat beslut om i bidrag till sådana projekt. Utredaren har också genom tilläggsdirektiv (Dir. 1996:17) fått i uppdrag att lägga fram förslag om vilken roll skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. Flera kommuner har tagit initiativ till samverkan mellan utbildningsan-ordnare och till samlokalisering av deras verksamhet. Regeringen har lämnat bidrag till ett antal kommuner för att få goda förebilder och olika konkreta lösningar på vad som betecknats som kunskapscentra (Utveckling av kunskapscentra, slutrapport. Ds 1995:37). Samlokaliseringen har ofta skett för att effektivt kunna utnyttja resurser som datorer och annan teknisk utrustning, antingen genom att ha gemensamma sådana resurser eller genom att utnyttja varandras utrustning och lokaler. Namnet på verksamheten varierar liksom innehållet och intressenterna utifrån lokala förutsättningar. I ett sådant lärcentrum kan också pedagogiska idéer mötas och utvecklas. Genom detta höjs kvaliteten i de olika utbildningarna. För individen kan det innebära att steget över till en annan och mer kvalificerad utbildning inte blir lika stort när utbildningarna samlokaliseras. Även datorteken bör uttnyttjas i detta sammanhang. Eftersom samutnyttjande ger ekonomiska fördelar kan de sammantagna resurserna öka och möjligheten ökar att t.ex. gemensamma databaser kan tillhandahålla. Detta ökar möjligheterna för ett projektorienterat arbetssätt och därmed förutsättningarna för det livslånga lärandet. Därmed kan individen fortsätta mot det vardagslärande, både i arbetet och genom fritidsintressen, som leder till såväl ökad kompetens som personlig utveckling. Dessa centra kan ofta vara en utmärkt hjälp att följa distansutbildning. De kan, bl.a. som en del av något nätverk eller som ett samarbete med SSV eller någon högskola, tillhandahålla viss handledning. De kan också ge den viktiga studiegemenskap som traditionell distansutbildning saknar. På detta sätt kan distansmetoderna utnyttjas så att de passar varje enskild individ utan att den sociala samhörighetskänslan tappas bort. En väl fungerande interaktivitet framförallt via dator, telefon och fax gör vidare att distansutbildningens nivå kan anpassas för varje individ och många olika kurser kan erbjudas på tider och med förutsättningar som passar den enskilde. 6.5.3Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning I gymnasieskolan kan ett individuellt program förenas med en anställning som syftar till en yrkesutbildning. Studierna skall då omfatta kärnämnena svenska, engelska, samhällskunskap, religionskunskap och matematik. På program med yrkesämnen i gymnasieskolan skall arbetsplatsförlagd utbildning (APU) förekomma. Regeringen föreslog i prop. 1995/96:206 att möjlighet till APU även på program utan yrkesämnen skall öppnas. Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning är former som bör kunna utnyttjas betydligt mer än vad som sker , inte minst när man vänder sig till yngre vuxna som vill ha yrkesutbildning och föredrar en i stor utsträckning arbetsplatsförlagd utbildning framför ren skolutbildning. Lärlingsutbildning är också ett gott instrument för att erbjuda yrkesutbildning inom udda yrken. Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning kan i betydande utsträckning utformas och utvecklas efter lokala behov i samspel mellan komvux och det lokala näringslivet som en utbildning till stor del på arbetsplats, med eller utan anställning, och kombinerad med skolförlagda studier i några kärnämnen och/eller delar av berörda yrkesämnen. Inom ramen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen bör mot denna bakgrund lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning kunna utnyttjas i större omfattning än även för vuxna. I avsnitt 7 redovisas också beträffande insatser för arbetslösa att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och arbetsmarknadsutbildningen kan utformas så att de i princip motsvarar en lärlingsutbildning för dem som fyllt . har fattat beslut om kvalificerad yrkesutbildning (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:UbU8, rskr. En organisationskommitté har förberett den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning som skall inledas . Denna organisationskommitté har omvandlats till en kommitté som skall ta över och fullfölja organisationskommitténs arbete och leda försöksverksamheten samt svara för att en oberoende utvärdering kommer till stånd. Kommittén har gått ut med en inbjudan till medverkan i försöksverksamheten, som kommer att omfatta tre ansökningsomgångar och startar med 1 700 platser . tillkommer ytterligare platser. Utbildningen riktar sig både till ungdomar som kommer direkt från gymnasieskolan och till äldre som vill fördjupa sina kunskaper. Utvärderingen skall bl.a. belysa utbildningsplatsernas fördelning mellan kvinnor och män samt i vad mån försöket har medverkat till att bryta traditionellt könsbundna utbildnings- och yrkesval. Regeringen ser denna försöksverksamhet som en viktig del i det kompetenslyft vi behöver genomföra i . Kvalificerad yrkesutbildning är en utbildningsform som bör beaktas bl.a. när man gör upp individuella handlingsplaner för arbetslösa. och högskolor har s.k. basår anordnats under . Att erbjuda behörighetskomplettering är en viktig uppgift för komvux. Innevarande läsår anordnas sådan utbildning under beteckningen basår i komvux. Syftet är att med en ökad geografisk spridning låta ytterligare ett antal studerande med allmän behörighet för högre studier genom heltidsstudier komplettera sin utbildning så att de uppnår särskild behörighet för högre utbildning inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Denna inriktning på basåret i komvux bör vidgas. Rekryteringen till läraryrket behöver breddas. Det gäller bl.a. att locka fler män till skolan. En ökad rekrytering behövs också till lärarutbildning i naturvetenskapliga ämnen. Där kan grupper som är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet vara viktiga målgrupper, t.ex. kulturarbetare, fritidspedagoger och militär personal. Basårsplatser behövs också som är särskilt anpassade för att öka rekryteringen till läraryrket bland personer med invandrarbakgrund. Folkbildningen, dvs. folkhögskolan och studieförbunden, har en viktig roll i vuxenutbildningssatsningen. Folkbildningen har visat att dess informella arbetssätt och friare arbetsformer förmår att motivera och rekrytera människor som annars aldrig skulle genomgå någon utbildning. Folkhögskolorna har stor erfarenhet av att ge behörighetsgivande utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå för vuxna elever. Som en del av den särskilda vuxenutbildningssatsningen ges folkhögskolan möjlighet (prop. 1995/96:150) att inrätta 10 000 platser av varaktigt slag. Det är angeläget att denna del av satsningen får samma inriktning och målgrupp som vuxenutbildningssatsningen i övrigt. Studieförbunden har bedrivit en omfattande verksamhet för lågutbildade arbetslösa i syfte att skapa intresse för och stimulera till framtida längre kurser inom främst komvux och folkhögskola. Det är därför, som redan framgått, naturligt att använda studieförbundens erfarenheter inte minst för orienteringskurserna som omnämnts tidigare. Studieförbunden har även erfarenhet av att genomföra utbildningar på grundskole- och gymnasienivå. Det finns åtskilliga goda exempel på sådana aktiviteter t.ex. på arbetsplatser. Studieförbunden har numera också rätt att anordna kompetensinriktad utbildning som både till form och arbetssätt motsvarar den som anordnas inom det offentliga skolväsendet och högskolan (prop. 1991/92:157, bet. 1991/92:UbU26, rskr. 1991/92:311). Behörighetgivande betyg över genomgången gymnasial utbildning kan därefter ges efter godkänd prövning vid komvux, statens skolor för vuxna eller en gymnasieskola. Regeringen menar att kommunerna bör utnyttja denna möjlighet i den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Regeringen har erfarit att i sitt yttrande över den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:KrU9y) har förutsatt att regeringen i budgetpropostionen kommer med förslag om omfördelning av resurser från de förordade 90 000 platserna för vuxenutbildning till folkbildningen och att dessa omfördelade resurser i första hand skall avse utbildning anordnad av studieförbunden. Som redan framgått i regeringens beskrivning av vuxenutbildningssatsningen skall komvux inte anordna all den utbildning som den särskilda vuxenutbildningssatsningen kommer att leda till. Folkbildningen och inte minst studieförbunden kommer att ha viktiga uppgifter inom ramen för den satsning som kommunerna får ansvaret för att organisera. 6.6 De särskilda utbildningsåtgärderna mot arbetslösheten under /97 I förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /95 (prop. 1995/96:105) med vissa ändringar och tillägg i förslaget till tilläggsbudget för /96 i vårpropositionen (prop. 1995/96:150) presenterade regeringen åtgärder i form av extra platser i olika utbildningsformer . har ännu inte beslutat om dessa platser. En del av den verksamhet som kommer att startas slutförs inte då, utan kommer att fullföljas först . Eftersom det särskilda bidraget till kommuner kommer att avse tiden från , vill regeringen för kännedom nämna följande beträffande planerna inför . När det gäller platser i komvux blir en övergångstermin. Jämsides med den planering och resurstilldelning enligt ny modell som har beskrivits i avsnittet 6.4 om kommunernas roll i vuxenutbildningssatsningen, är avsikten givetvis att resurser skall ställas till förfogande för att fullfölja de kurser som startas med sikte på att omfatta hela /97. Det kommer också att finnas utrymme att starta ny utbildning , allt inom samma volym som . Basåret i komvux är definitionsmässigt långt. har därför under hand meddelat att en preliminär fördelning av dessa platser kan göras för hela /97, med angivande av att beslut måste avvaktas innan en definitiv fördelning kan slås fast. Så har också skett. De platser inom folkhögskolan som har föreslagits för som tillfälliga insatser inom utbildningsområdet i prop. 1995/96:150 skall avlösas fr.o.m. av mer varaktiga insatser. När det gäller studieförbunden avser regeringen att återkomma i budgetproposi- tionen. Inom kvalificerad yrkesutbildning skall ytterligare platser tillkomma . De extra platserna inom högskolan är avsedda som ettåriga platser för att överbrygga den svacka som annars skulle uppstått under /97 innan den permanenta utbyggnaden påbörjas . Högskolorna har därför meddelats att en preliminär fördelning av dessa platser kan göras för hela läsåret i avvaktan på beslut. Regeringens bedömning: Personer som är arbetslösa ges möjlighet att under högst ett studieår studera på motsvarande grundskole- eller gymnasienivå med ett särskilt utbildningsbidrag på a-kassa/KAS-nivå.