prop · GJ0386 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:86 Funktionshindr ades tillgång till teletjänster Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisar regeringen den inriktning som skall gälla för forsknings- och utvecklingsinsatserna samt standardiseringsarbetet inom området telekommunikationer och handikapp. Vidare redovisas de principer som skall vara vägledande för arbetet inom området. Regeringen lämnar också vissa förslag med avsikt att stärka insatserna inom detta område såväl vad avser forsknings- och utvecklingsarbetet som standardiseringsarbetet. När det gäller finansieringsprincipen för funktionshindrades tillgång till teletjänster avser regeringen att i samband med översynen av telelagen ta ställning till tillämpningen av ansvars- och finansieringsprincipen på telekommunikations- området. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Ärendet och dess beredning................................. 3 3 Nuvarande ordning.......................................... 4 4 Funktionshindrades tillgång till teletjänster.............. 5 4.1 Statskontorets rapport.............................. 5 4.2 Forskning och utveckling............................ 9 4.3 Standardisering .................................... 11 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .. 14 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner de föreslagna riktlinjerna för forskning och utveckling samt standardisering inom området telekommunikationer och handikapp (avsnitten 4.2 och 4.3). 2 Ärendet och dess beredning Vid behandlingen av propositionen om en telelag och en förändrad verksamhetsform för m.m. (prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443) samt motionerna 1992/93:T95, 1992/93:T96 yrkande 5 och 1992/93:T815 beslutade att ge regeringen till känna vad utskottet anfört om en fond för handikappstöd på telekommunikationsområdet. I motion 1992/93:T96 anförde motionärerna att i sitt slutbetänkande Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) föreslagit åtgärder för att säkra handikappades tillgång till telekommunikationer. Utredningen föreslog bl.a. att en s.k. telefond skulle inrättas. Finansieringen av fonden föreslogs ske genom att teleföretagen betalar en årlig avgift till fonden. Avgiftens storlek föreslogs sättas i proportion till resp. företags omsättning. Ur fonden kunde bidrag kunna utgå till exempelvis enskilda för att täcka de merkostnader som funktionshindrade personer har för att använda telekommunikationer. Motionärerna betonade att utredningens förslag utgjorde en rimlig modell för att lösa de specifika problem som personer med funktionshinder kan få på en avreglerad telemarknad. uppdrog regeringen åt Statskontoret att utreda förutsättningarna för en fond för handikappstöd på telekommunikationsområdet. Statskontoret inkom med sin rapport av handikappstöd på telekommunikationsområdet till regeringen. I rapporten förordade Statskontoret en avtalslösning mellan operatörerna framför ett fondalternativ. Rapporten har remissbehandlats och redovisades budgetproposition (1993/94:100 bil. 7 s. 111 ff). Under regeringens arbete med att granska förutsättningarna för en telefond har det framkommit att det efter bolagiseringen av uppkommit vissa frågor om funktionshindrades tillgång till telekommunikationstjänster som har varit av särskild vikt att överväga. Det har bl.a. framkommit att det är av största vikt att redovisa den forskning, inom demonstrations- och utvecklingsverksamheten med särskild inriktning på funktionshindrades behov av teletjänster, som bedrivs. Vidare finns det behov av att närmare utreda frågan om standardisering av teletjänster och utrustning för funktionshindrade. Regeringen uppdrog åt att närmare studera behovet av standardisering av telekommunikationstjänster för funktionshindrade. I uppdraget ingick att redogöra för Post- och arbete på området samt andra samhällsorgans insatser såväl nationellt som internationellt. Vidare skulle analysera de problem och den kritik som bl.a. handikapporganisationerna hade riktat mot statens sätt att behandla standardiseringsfrågan. I uppdraget ingick också att ge förslag till åtgärder för att komma tillrätta med de problem som framkommit. inkom med sin rapport och kommande behov av standardisering inom telekommunikationsområdet för funktionshindrade till regeringen. Regeringen lämnar i föreliggande proposition förslag till riktlinjer för forskning och utveckling samt standardisering inom området telekommunikationer och handikapp. Vidare behandlas frågan om att inrätta en telefond för finansiering av teletjänster för funktionshindrade. Funktionshindrades behov av teletjänster tillgodoses bl.a. genom telelagen (1993:597) och finansieras i huvudsak över statsbudgeten. Genom beslut med anledning av propositionen om en telelag och förändrad verksamhetsform för m.m. gavs det samlade funktionsansvaret för telesystemet i . I funktionsansvaret ingår bl.a. att tillgodose behovet av teletjänster för funktionshindrade. I propositionen anförs att i första hand bör upphandla teletjänster för funktionshindrade med biträde av Handikappinstitutet.Medel för sådan upphandling har anvisats under huvudtitel. För /96 har avsatts för detta ändamål. Vidare har vid tillståndsgivning till teleoperatörerna möjlighet att ställa upp villkor för rätten att tillhandahålla telefonitjänst. Sådana villkor kan innebära att tillståndshavaren skall se till att nummerupplysningstjänst, texttelefonitjänst och liknande för funktionshindrade särskilt viktiga tjänster finns att tillgå. Bestämmelserna i telelagen innebär att tillståndshavaren då skall kompenseras för sådana åtaganden. I tillståndsvillkoren för sägs bl.a. att bolaget på beställning från ansvarig myndighet och mot kostnadsbaserad ersättning skall tillhandahålla nummerupplysningstjänst för funktionshindrade som inte kan använda telefonkatalogen samt förmedlingstjänst för samtal mellan tal- och texttelefon. Vidare säkerställs funktionshindrades rätt till en avgiftsreduktion för samtal förmedlade via förmedlingstjänsten. Det är angeläget att funktionshindrades behov av standardisering inom telekommunikationsområdet beaktas. har därför ålagts att ansvara för att säkerställa funktionshindrades behov av kommunikation i allmänna nät. Ansvaret gäller också det internationella standardiseringsarbetet. Det har ansetts naturligt att biträder i standardiseringsarbetet. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har ansvaret för forskning och utveckling rörande funktionshindrades tillgång till telekommunikationer. För den övergripande forskning inom telekommunikationsområdet som har industripolitisk inriktning är () ansvarigt (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:TU34, rskr. 1992/93:397). Från huvudtitel utgår ersättning för vissa insatser på telekommunikationsområdet. Ersättning utgår från till landstingen för inköp av texttelefoner till döva, svårt hörselskadade m.fl. samt för anhörigtelefoner. Från samma anslag utbetalas ersättning till operatör, , för förmedling av samtal mellan tal- och texttelefoner. Övriga telefonhjälpmedel ordineras och betalas av sjukvårdshuvudmännen. Övriga insatser inom telekommunikationsområdet som svarar för ingår som mindre delar av ett större anslag. En av de insatser som finansieras via huvudtitel är inläsningstjänst via telefax för synskadade som startades av () . Regeringen framhöll budgetproposition (samma prop. s. 133) att verksamheten är viktig och att den har stor betydelse för synskadades möjligheter till kommunikation. För ändamålet har medel betalats ut under anslaget Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder. Från detta anslag utbetalas även bidrag till föreningen () som bedriver nyhetsförmedling för dövblinda genom utgivning av tidningen och nyhetsinformation via Telenuet. Denna verksamhet har bedömts vara av avgörande betydelse för dövblindas möjlighet till nyhetsinformation och annan information (prop. 1993/94:100 bil. 6 s. 133). En ytterligare stödform som är relevant i sammanhanget är handikappersättningen. Den ger funktionshindrade personer rätt att erhålla ersättning för bl.a. merkostnader som uppkommer till följd av funktionshinder. 4 Funktionshindrades tillgång till teletjänster -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En fond för finansiering av teletjänster | | för funktionshindrade personer bör inte inrättas. Ansvars- och | | finansieringsprincipens tillämpning på telekommunikationsområdet| | bör omprövas i samband med den kommande samlade översynen av | | telelagen. Ansvars- och finansieringsprincipen innebär att varje sektor i samhället skall utforma och bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, även personer med funktionshinder. Om en verksamhet behöver anpassas i något avseende för att bli tillgänglig, skall den aktuella anpassningsåtgärden vidtas och finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten. Frågor kring statliga fonder och stiftelser har behandlats i ett flertal utredningar. Statskontoret hänvisar bl.a. till () rapport angående i staten (RRV, F1992:19). I nämnda rapport framhåller RRV bl.a. att statliga utredningar har manat till restriktivitet vad gäller att bilda nya statliga fonder av obligatoriska avgifter eller anslagsmedel och att konkreta förslag har lagts om avveckling av ett antal fonder. Utredningarnas restriktiva hållning till statliga fonder har främst motiverats med att de utgifter fonderna finansierar bör behandlas som andra statliga utgifter och därför ingå i statsbudgeten. Det har också framförts att om statliga fonder finns bör de förvaltas aktivt - dvs. placeras på kapitalmarknaden. Fonderna har ansetts medföra ett visst administrativt merarbete, bidragit till ökade kostnader för statsskulden och försvårat överblicken av den statliga verksamheten. Statskontoret anser därför att en avtalslösning mellan teleoperatörerna är att föredra framför ett fondalternativ om ansvars- och finansieringsprincipen skall tillämpas på telekommunika- tionsområdet. Syftet med en fond för att finansiera teletjänster för funktionshindrade personer skulle enligt vara dels att garantera pengar för ändamålet, dels att uppnå en solidarisk finansiering enligt ansvars- och finansieringsprincipen. Statskontoret skriver i sin rapport att de utgår från att avsikt med en fond aldrig varit att bygga upp och förvalta en förmögenhet utan att fonden skall reglera penningflödet mellan aktörer och handikappade utan att överskott uppstår. Mot denna bakgrund gör Statskontoret bedömningen att förslag att tillämpa ansvars- och finansieringsprincipen inom telekommunikationsområdet kan genomföras på annat sätt än genom att en fond byggs upp särskilt för att finansiera teletjänster för funktionshindrade. Statskontoret förordar i stället en avtalslösning. En avtalslösning enligt Statskontorets modell förutsätter att i samband med sin tillståndsgivning till teleoperatörerna får dessa att förbinda sig att inbördes träffa avtal om hur de skall fördela kostnaderna för att tillgodose funktionshindrades rätt till grundläggande telekommunikationer. Statskontoret föreslår att kostnaderna för teletjänster såsom nummerupplysningstjänst och förmedlingstjänst för texttelefonsamtal överförs till teleoperatörerna. Vidare bör tillämpningsforskningen kunna föras över till operatörerna om det visar sig att någon betydelsefull del av tillämpningsforskningen inte skulle bli tillgodosedd genom Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) eller (). Funktionshindrade personer har i vissa fall högre kostnader för sitt användande av telekommunikationer än vad personer utan funktionshinder har. Detta beror ofta på att kommunikationen tar för denna grupp och således medför högre samtalskostnader. Som nämnts föreslog att en särskild fond skall inrättas för att finansiera särskilda insatser för funktionshindrade på telekommunikationsområdet. föreslog bl.a. att merkostnader för funktionshindrades användning av telekommunikationer skall kunna täckas av medel ur fonden. Statskontoret har i sin rapport gjort bedömningen att det är mindre lämpligt att överföra merkostnader för funktionshindrades användning av telekommunikationer på operatörerna . Inte heller telehjälpmedel bör enligt Statskontoret ingå i operatörernas ansvar, då tillhandahållandet av teleutrustning inte är att förknippa med operatörsverksamhet. Statskontoret förespråkar en avtalslösning där operatörerna tillhandahåller nummerupplysning och förmedlingstjänst för texttelefonsamtal i egen regi eller genom avtal med andra operatörer. Statskontoret menar dock att en avtalslösning med en stark part och några små kan medföra svårigheter. I ett övergångsskede förordas därför en lösning som innebär att tar in en särskild avgift från operatörerna och upphandlar handikappstödet på telekommunikationsområdet. Avgiften skall täcka kostnaderna för nummerupplysning och förmedlingstjänst för texttelefonsamtal samt Post- och arbete inom området. Statskontoret anser att enskildas merkostnader för texttelefoni kan omfattas av operatörernas ansvar. I merkostnader för texttelefoni inberäknas bl.a. merkostnad för ökade samtalsmarkeringar i samband med texttelefonsamtal. Vid en genomgång av remissvaren på rapporten framgår att den övervägande delen av de intresseorganisationer som svarat samt och förordar en lösning där ansvars- och finansieringsprincipen tillämpas. Flertalet av organisationerna är dock tveksamma till en avtalslösning där operatörerna skall komma överens sinsemellan. m.fl. anser att merkostnader som beror på extra stort antal samtal och/eller extra långa samtal kan ersättas via handikappersättningen. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) menar att fondfrågan inte är det väsentliga utan det är att ansvars- och finansieringsprincipen tillämpas. Vidare menar HSO att Statskontorets resonemang och antagna beräkningar om merkostnad för telekommunikationer är felaktiga och grundar sig endast på merkostnad för texttelefoner. kommer fler tjänster än texttelefoni att öka samtalskostnaderna för funktionshindrade. Ett exempel på en sådan tjänst är ökade möjligheter för döva att använda bildtelefon. , , samt och avstyrker en avtalslösning och föreslår i stället att ansvaret för handikappåtgärderna finansieras via den statliga budgeten. framhåller i sitt remissvar att om en lösning där operatörerna finansierar kostnaderna för handikappstöd blir aktuell bör förmedlingstjänst, texttelefonsamtal och nummerupplysning omfattas av finansieringsansvaret. Finansieringen bör då ske genom att alla aktörer på den svenska telekommunikationsmarknaden, såväl nationella som internationella, bidrar på ett konkurrensneutralt sätt genom avgifter till . Upphandlingen av tjänsterna bör ske genom Post- och försorg. Regeringens överväganden: Fri nummerupplysning och förmedlingstjänst för texttelefonsamtal samt subventionerade merkostnader för texttelefonsamtal är service som är nödvändig för att funktionshindrade skall ha tillgång till en tillfredsställande telekommunikation. finansieras servicen via medel över statsbudgeten. Systemet fungerar väl och har inte ifrågasatts av de berörda. Nummerupplysningstjänsten bekostas via anslaget Upphandling av särskilda samhällsåtaganden och skall tillförsäkras genom upphandling av . En ändring av Post- och befogenheter att även använda anslagsmedlen till upphandling av andra tjänster som är av speciell vikt för funktionshindrades tillgång till effektiva telekommunikationer har möjliggjort en mer flexibel användning av anslaget. skall själv eller med bistånd av göra en bedömning av hur anslagsmedlen skall användas för att uppnå största möjliga positiva effekt för målgruppen. ansvarar fr.o.m. /96 för att förmedlingstjänst för samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner upphandlas. Kostnaderna för förmedlingstjänsten belastar anslaget Ersättning för texttelefoner under huvudtitel. Regeringen instämmer i Statskontorets slutsats att en fond inte är nödvändig för att uppnå de mål eftersträvar med sitt förslag. Fonder bör inrättas endast i undantagsfall och då med den direkta avsikten att förvalta statlig förmögenhet. Eftersom syftet med att inrätta en telefond knappast kan vara fråga om förmögenhetsförvaltning utan snarare ett önskemål att specialdestinera medel till området telekommunikation och handikapp anser regeringen att en fond inte bör inrättas. Regeringen anser emellertid, i likhet med flertalet remissinstanser, att en avtalslösning inte bör genomföras . En avtalslösning är inte ett realistiskt alternativ på grund av nuvarande marknadssituation med en dominerande operatör. Det är således regeringens mening att en fond för finansiering av teletjänster för funktionshindrade inte bör inrättas. Regeringen har för avsikt att påbörja ett arbete med att revidera telelagen, bl.a. skall hänsyn tas till den nya lagstiftning som utarbetas inom EU. Regeringen anser att det är viktigt att i detta sammanhang även pröva frågan om ansvars- och finansieringsprincipen skall tillämpas på telekommunikationsområdet. Mot bakgrund av den planerade översynen av telelagen är regeringen inte beredd att ta ställning till ansvars- och finansieringsprincipens tillämpning på detta område. Regeringen avser därför att senast återkomma med sin syn på denna fråga i anslutning till den nämnda översynen av telelagen. 4.2 Forskning och utveckling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den av KFB och inrättade | | samordningsgruppen skall arbeta för att stärka forskning och | | utveckling inom området telekommunikationer och handikapp. | | Samordningsgruppen skall fortlöpande till regeringen rapportera | | hur utvecklingen av nya teletjänster och terminaler för | | funktionshindrade fortskrider för att ge regeringen underlag för| | beslut om införande av nya tjänster inom | | telekommunikationsområdet. KFB har ansvaret för forskning och utveckling med särskild inriktning på funktionshindrades tillgång till telekommunikationer medan ansvaret för den industripolitiskt inriktade forskningen inom telekommunikationsområdet åvilar . inkom de första ansökningarna om projektmedel för forskning inom demonstrations- och utvecklingsverksamheten med avseende på funktionshindrades tillgång till telekommunikationer till KFB och . De ansökningar som inkom visade att intresse för denna typ av forskning var relativt stort. Ansökningarna skickades till båda myndigheterna då ansvarsfördelningen mellan myndigheterna beträffande forskningen inom området telekommunikationer och handikapp var diffus. För att bättre kunna samordna forskningsprojekten inom de båda myndigheterna bildade KFB och en samordningsgrupp, Telekommunikation och funktionshinder. Det forskningsområde som samordningsgruppen ansvarar för spänner över ett brett fält från grundläggande, tillämpad forskning till studier och utvärderingar i samband med demonstrationsprojekt. Gruppen har ett gemensamt forskningsprogram som kommer att färdigställas och en gemensam budget. För , som omfattar , disponeras en för ändamålet särskilt anvisad ram på ca . Det samhällsansvar som tidigare hade i form av s.k. särskilda åtaganden på bl.a. handikappområdet åvilar efter bolagiseringen av inte . Regeringen har dock erfarit att har för avsikt att inom ramen för sin affärsverksamhet arbeta för att äldre och funktionshindrade personer skall erbjudas bra telekommunikationer även i fortsättningen. Enligt bolaget ingår som en del i dess affärsidé att utveckla livskvalitet för människor och organisationer genom att förena dem via lättanvända teleanknutna informationstjänster. Varje affärsenhet skall integrera handikappfrågorna i sin verksamhet och därvid se till att kunder med särskilda behov beaktas i verksam- heten. håller vidare regelbundna kontakter med berörda konsumentgrupper och har en central handikappfunktion av samordnande karaktär. Enligt är bolagets ambition att vid utvecklingen av nya produkter och tjänster redan i ett tidigt skede se till att dessa blir tillgängliga även för funktionshindrade. Av största vikt är att kunskapen hos personer med funktionshinder och hos äldre förbättras om vilka produkter och tjänster som finns, hur de kan användas, vart man kan vända sig för råd eller köp m.m. Det är således viktigt att mer information, anpassad för olika grupper av funktionshindrade, finns lättillgänglig. Regeringens överväganden: En starkare betoning på forskningsområdet är angelägen för att säkra funktionshindrades tillgång till anpassade telekommunikationer och därigenom öka funktionshindrades möjligheter till delaktighet, jämlikhet och självständighet. Telekommunikation och informationsbehandling - telematik - är kraftfulla verktyg som rätt utnyttjade kan ge personer med funktionshinder en bättre tillvaro. Det är viktigt att betona nödvändigheten av att resurser ges till konsekvensforskning, dvs. att forskning bedrivs kring konsekvenserna av introduktion av nya tekniska system som särskilt påverkar tillvaron för personer med funktionshinder. Detta gäller också för demonstrationsprojekt och utvecklingsplattformar. Dessa projekttyper kräver ofta betydande resurser. Bevakning av teknikutveckling för att initiera projekt är ytterligare en viktig uppgift. Resurser måste också avsättas till att göra resultaten kända för samhällsplanerare, teleoperatörer m.fl. KFB och skall arbeta för att skapa förutsättningar och ut- vecklingsmiljöer med positiv inverkan på teleteknisk forskning, utveckling och framtagning av produkter och tjänster till stöd för personer med funktionshinder. har i sin roll som funktionsansvarig till viss del bedrivit denna typ av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet på handikappområdet. Den av KFB och inrättade samordningsgruppen skall följa utvecklingen på forskningsområdet telekommunikation och handikapp. Det är av största vikt att regeringen får ta del av resultaten av gruppens arbete. Gruppen skall därför i en årlig rapport till regeringen redovisa hur utvecklingen av nya tjänster och terminaler fortskrider samt göra en bedömning av vilka teletjänster som kan få betydelse för funktionshindrade personers kommunikation via telenätet. I rapporten skall gruppen ge regeringen underlag för beslut om införandet av nya tjänster inom telekommunikationsområdet. Samordningsgruppen bedöms av regeringen kunna spela en viktig roll i ansträngningarna att förstärka forsknings- och utvecklingsarbetet inom området telekommunikationer och handikapp. har tidigare beslutat att forsknings- och utvecklingsverksamheten rörande funktionshindrades behov inom teleområdet i fortsättningen skall upphandlas av KFB. Likaså har beslutat att den forskning och utveckling som staten bedriver på telekommunikationsområdet via KFB och skall finansieras över statsbudgeten. Forsknings- och utvecklingsverksamhet som är av generellt intresse anses i allmänhet vara ett statligt ansvar som finansieras genom anslag via olika forskningsråd och forskningssektorsorgan. Det är regeringens bedömning att den verksamhet som KFB, och bedriver inom området telekommunikationer och handikapp är av god standard och upprätthåller en hög nivå. Regeringen gör bedömningen att de förslag på forsknings- och utvecklingsområdet som presenterats i föreliggande proposition kommer att stärka demonstrations- och utvecklingsforskningen inom området telekommunikation och handikapp. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En standardiseringsgrupp med uppgift att | | öka medvetenheten och kunskapen om funktionshindrades behov vid | | standardisering av teletjänster och terminaler inrättas. Gruppen| | skall säkra att handikappaspekterna beaktas i det nationella | | och internationella standardiseringsarbetet. | | En samlad utvärdering av telekommunikationsområdet med inrikt- | | ning mot funktionshindrades behov görs . En sådan | | utvärdering skall omfatta såväl forsknings- och utvecklings- | | arbetet som standardiseringsarbetet.