prop · GJ03121 · 1996-01-01 00:00:00 — 6 § ------------------------------------------------------- 1 mom.2 Skyldighet att 1 mom. Skyldighet att erlägga skatt för inkomst erlägga skatt för inkomst åligger, såframt ej annat åligger, såframt ej annat föreskrivs i denna lag eller föreskrivs i denna lag i särskilda bestämmelser, eller i särskilda meddelade på grund av överen-bestämmelser, meddelade på skommelse eller beslut, grund av beslut, varom i varom i 20 och 21 §§ sägs: 21 § sägs: a) fysisk person: för tid under vilken han varit bosatt här i riket: för all inkomst som förvärvats inom eller utom riket; samt för tid under vilken han ej varit bosatt här i riket: för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till fastighet eller fast driftställe här i riket; för inkomst av näringsverksamhet som utgör intäkt när egendom som avses i 26 § och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket övergår till privatbostad eller avyttras; för inkomst genom utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar; för löpande inkomster som hänför sig till privatbostadsfastighet och privatbostad här i riket; för vinst vid avyttring av fastighet här i riket eller av egendom som avses i 26 § och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket; för vinst vid avyttring dels av aktier och andelar i andra svenska aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar än sådana som avses i 2 § 7 mom., dels av konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis som utgivits av svenska aktiebolag, dels av sådana av svenska aktiebolag utfästa optionsrätter som avser rätt till nyteckning eller köp av aktie och blivit utfästa i förening med skuldebrev och dels optioner och terminer som avser något av nu nämnda finansiella instrument, om överlåtaren under de tio kalenderår som närmast föregått det år då avyttringen skedde haft sitt egentliga bo och hemvist här i riket eller stadigvarande vistats här; för återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, för egenavgifter som har fallit bort i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt för avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kommunalskattelagen (1928:370) och som har satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa hänför sig till näringsverksamhet; b) svenska aktiebolag och sådana bolag, som enligt särskild författning äro skyldiga att avstå sin vinst, ekonomiska föreningar, samebyar, samfund, stiftelser, verk, inrättningar och andra inländska juridiska personer, dock såvitt gäller sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvalta samfällighet endast om samfälligheten taxerats såsom särskild taxeringsenhet och avser marksamfällighet eller regleringssamfällighet: för all inkomst, som av dem här i riket eller å utländsk ort förvärvats; c) utländska bolag: för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till fastighet eller fast driftställe här i riket; för inkomst av näringsverksamhet vid avyttring av egendom som avses i 26 § och som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus här i riket; för slutlig skatt eller tillkommande skatt, som fallit bort, i den mån avdrag därför av bolaget åtnjutits vid tidigare års taxeringar; samt för inkomst genom utdelning å andelar i svenska ekonomiska föreningar; d) andra utländska juridiska personer än utländska bolag: för inkomst som anges under c med avdrag för delägares inkomst som avses i punkt 10 andra stycket av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen. I fråga om vad som avses med fast driftställe gäller vad som sägs i punkt 3 av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen. I fråga om sådan realisationsvinst som avses i 23 § andra stycket lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, skall med ordet avyttring i första stycket a näst sista ledet förstås avyttring eller överlåtelse genom arv, testamente, bodelning eller gåva av mottagen andel i det förvärvande bolaget eller, i fall som avses i tredje stycket den nämnda paragrafen, vederlagsandel som avses där. 22 §3 ------------------------------------------------------- Skall, på grund av överen- Skall på grund av skommelse eller beslut som bestämmelse i avtal om und- avses i 20 eller 21 §, in- vikande av dubbelbe- täkt, som är skattepliktig skattning eller beslut som enligt denna lag, inte be- avses i 21 §, intäkt, som är skattas här i riket, medges skattepliktig enligt denna inte heller avdrag för kost- lag, inte beskattas här i nader som är hänförliga till landet, medges inte heller intäkten. Detta gäller dock avdrag för kostnader som är inte i fråga om utdelning hänförliga till intäkten. från utländskt bolag till Detta gäller dock inte i svenskt företag i fall då fråga om utdelning från ut- utdelningen skulle ha varit ländskt bolag till svenskt företag i fall då undantagen från beskattning om båda företagen varit svenska. utdelningen skulle ha varit undantagen från beskattning om båda företagen varit svenska. Denna lag träder i kraft och tillämpas på inkomst som förvärvas efter utgången av 1995. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770 20 § 1 mom. 1974:770 20 § 2 mom. 1986:508 20 § 3 mom. 1974:770. 2 Senaste lydelse 1994:1861. 3 Senaste lydelse 1994:1859. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt1 dels att lagen skall ha följande lydelse, dels att det i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 7, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- Enligt beslut Enligt beslut föreskrivs att lagen föreskrivs att lagen (1947:577) om statlig (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall förmögenhetsskatt skall upphöra att gälla vid utgångenupphöra att gälla vid av . Den upphävda utgången av . Den lagen tillämpas dock alltjämtupphävda lagen tillämpas vid 1997 och tidigare års dock alltjämt vid 1997 och taxeringar. Vid 1992-1997 tidigare års taxeringar. års taxeringar tillämpas den Vid upphävda lagen med de änd- taxeringar tillämpas den ringar som framgår av upphävda lagen med de änd- punkterna 1-6 nedan. ringar som framgår av punkterna 1-7 nedan. Föreskrifterna i 20 § skall inte gälla. Detsamma gäller hänvisningen till dessa föreskrifter i 6 § 1 mom. Denna lag träder i kraft . Den nya punkten 7 tillämpas första gången vid taxering. 1 Lagen omtryckt 1994:1897. Lydelse enligt prop. 1995/96:97. 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Från skatteplikt enligt denna lag undantas utomlands bosatt person för: 1. avlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, om a) mottagaren av inkomsten vistas här i riket, under tidrymd eller tidrymder, som sammanlagt inte överstiger , och b) ersättningen betalas av arbetsgivare, som inte har hemvist här i riket eller på dennes vägnar, samt c) ersättningen inte belastar fast driftställe, som arbetsgivaren har här i riket; 2. ersättning som vid tillfällig anställning i betalats av arbetsgiva- re för kostnad a) för resa till respektive från vid anställningens början respektive slut och b) för logi för den tid under vilken arbetet utförts i ; 3. ersättning som sådan person i sin egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person uppburit i samband med förrättning i och som betalats av bolaget eller den juridiska personen för kostnad a) för resa till respektive från förrättningen och b) för logi i samband med förrättningen; 4. sådan inkomst för vilken avgift enligt lagen (1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter skall betalas eller beträffande vilken befrielse från sådan avgift skall medges enligt särskilt stadgande i samma lag eller för sådan inkomst för vilken skatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. skall betalas; 5. avlöning eller därmed jämförlig förmån eller pension, som utgått på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten, om mottagaren är medborgare i anställningslandet och anställts av svensk utlandsmyndighet eller utomlands för fältprojekt för bilateral biståndsverksamhet (lokalanställd); ------------------------------------------------------- 6. inkomst som är undanta- 6. inkomst som är gen från beskattning på grundundantagen från beskattning av överenskommelse eller på grund av bestämmelse i beslut som avses i 72 § kom- dubbelbeskattningsavtal. munalskattelagen (1928:370). Denna lag träder i kraft och tillämpas på inkomst som förvärvas efter utgången av 1995. 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Från skatteplikt enligt denna lag undantas 1. frivilliga betalningar som gatumusikanter och liknande får, 2. inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till fast driftställe i , 3. inkomst av royalty eller periodiskt utgående avgift för utnyttjande av materiella eller imateriella tillgångar, ------------------------------------------------------- 4. inkomst som är undanta- 4. inkomst som är gen från beskattning på grundundantagen från beskattning av överenskommelse eller på grund av bestämmelse i beslut som avses i 72 § kom- dubbelbeskattningsavtal, munalskattelagen (1928:370), 5. vederlag för nödvändig resa eller transport samt förmån av kost och logi i samband med inkomsternas förvärvande eller för styrkta kostnader härför, 6. ersättning i annan form än kontanter och därmed likställt vederlag, om det sammanlagda värdet från en utbetalare uppgår till högst 0,03 basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, avrundat till närmaste hundratal kronor. Vid tillämpning av första stycket 3 skall ersättning från ljudradio eller television anses som inkomst av royalty eller utgående avgift till den del den inte avser förstagångssändning från sändare här i riket. Denna lag träder i kraft och tillämpas på inkomst som förvärvas efter utgången av 1995. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , f.d. presidenten i , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag med vissa bestämmelser om tillämpningen av dubbelbeskattningsavtal, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 5. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 6. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: De remitterade lagförslagen är föranledda av en dom av Regeringsrätten . Domen rörde frågan huruvida en fysisk person som under ett visst år hade bott och arbetat i skulle eftertaxeras i för en utbetalning som han hade erhållit härifrån . Det var ostridigt i målet att gällande dubbelbeskattningsavtal mellan och (SFS 1974:69) var tillämpligt och att, vid tillämpningen av avtalet, personen fick anses ha haft hemvist i . Regeringsrätten fann att han till följd därav inte kunde beskattas här i landet för den ifrågavarande utbetalningen, trots att det var fråga om en sådan inkomst (ränta) som enligt dubbelbeskattningsavtalet kunde beskattas av källstaten - - med högst av bruttobeloppet. I remissprotokollet framhålls att Regeringsrättens dom har skapat stor osäkerhet om rättsläget. En följd av domen skulle enligt remissprotokollet kunna bli att gjorda åtaganden i dubbelbeskattningsavtal får en helt annan innebörd än den avsedda, vilket skulle kunna medföra ett bortfall av skatteintäkter även i fall då detta inte alls är nödvändigt för att undanröja dubbelbeskattning. Osäkerheten om rättsläget, sägs det vidare, nödvändiggör ett snabbt lagstiftningsingripande. Enligt regeringens mening finns det på grund av risken för skatteundandragande särskilda skäl att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen låta de nya reglerna tillämpas på inkomst som förvärvas efter utgången av 1995 och på förmögenhet som taxeras vid taxering eller . Lagrådet finner sig böra godta att det finns ett behov av lagstiftning för att klargöra rättsläget när det gäller förhållandet mellan svensk skattelag och bestämmelserna i olika dubbelbeskattningsavtal. Lagrådet finner inte anledning ifrågasätta att det på grund av risken för skatteundandragande finns särskilda skäl att låta de nya reglerna träda i kraft i enlighet med vad som sägs i remissprotokollet. Det är emellertid att beklaga att de nya reglerna har fått utarbetas under en sådan tidspress som det här har varit fråga om. Det hade varit önskvärt med en mera grundlig analys av de problem som kan uppstå vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavtal, däribland i vilken utsträckning svensk skattelag sätts ur spel. Det ligger nära till hands att anta att det finns behov av att lagreglera även andra frågor än dem som direkt har aktualiserats av Regeringsrättens dom. Från lagteknisk synpunkt kan det ifrågasättas om man inte, i stället för att införa en särskild lag, hade bort göra ändringar i kommunalskattelagen och annan berörd befintlig skattelagstiftning. På grund av tidspressen har de utarbetade lagförslagen inte kunnat bli föremål för någon remissbehandling. Enligt vad som sägs i remissprotokollet har det endast inhämtats synpunkter under hand från . Trots vad som har anförts vill Lagrådet inte motsätta sig att de remitterade lagförslagen - i avvaktan på ett mera omfattande utredningsarbete - läggs till grund för lagstiftning. Det finns emellertid anledning att vidta ändringar i den föreslagna lagtexten. Förslaget till lag med vissa bestämmelser om tillämpningen av dubbelbeskattningsavtal Det rubricerade lagförslaget innehåller två paragrafer som delvis överlappar varandra. Den första paragrafen innehåller en uppräkning av en rad lagar, som huvudsakligen gäller inkomstskatt. Vad som föreskrivs i dessa lagar "om skattepliktig inkomst, beräkning av inkomst och om skattskyldighet" skall, enligt vad som sägs i paragrafen, gälla oavsett förekomsten av ett dubbel- beskattningsavtal. Enligt Lagrådets mening har den angivna paragrafen fått en alltför svepande utformning. Invändningar kan framför allt riktas mot bestämmelsen om att ett dubbelbeskattningsavtal inte påverkar föreskrifter om skattskyldighet i olika svenska skattelagar. Denna formulering står i direkt strid mot vad som sägs i en del lagar varigenom dubbelbeskattningsavtal sätts i kraft (se t.ex. lagen, 1994:281, om dubbelbeskattningsavtal mellan och och lagen, 1994:282, om dubbelbeskattningsavtal mellan och , där det bl.a. sägs att avtalens beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa medför inskränkning av den "skattskyldighet" i som annars skulle föreligga). I lagförslagets andra paragraf sägs till en början att sådana bestämmelser i ett dubbelbeskattningsavtal som rör "beskattningsanspråk mot fysisk eller juridisk person", däribland bestämmelser om hemvist, definitioner och uppdelning i olika typer av inkomster respektive förmögenhetstillgångar, skall användas endast vid tillämpningen av vissa angivna regler i avtalet. Regeln följs av en andra mening, där det sägs att om bestämmelser i ett dubbelbeskattningsavtal skall tillämpas beträffande viss inkomst eller viss förmögenhetstillgång, så skall beskattning alltid ske med stöd av tillämplig lag i 1 §. Enligt Lagrådets mening är särskilt den andra meningen svårförståelig. Meningen synes i stor omfattning sätta bestämmelserna i dubbelbeskattningsavtal ur spel. En modifiering sker visserligen genom den därpå följande tredje meningen, där det sägs att om rätten att beskatta viss inkomst eller förmögenhetstillgång har inskränkts genom dubbelbeskattningsavtalets bestämmelser, så skall denna begränsning iakttas. Som tredje meningen är utformad innefattar den emellertid ett närmast självklart konstaterande. Andra paragrafen avslutas med ytterligare en mening, där det sägs att om bestämmelserna i ett dubbelbeskattningsavtal om förbud mot diskriminering föranleder att undantag från bestämmelse i lag eller annan författning skall göras "även i annat fall", så skall sådant undantag också iakttas. Även denna mening synes slå fast något som gäller oavsett vad som sägs i meningen. Syftet med lagförslaget är, enligt vad som framgår av remissprotokollet, huvudsakligen att förhindra att svensk skattelagstiftning sätts ur spel genom ett dubbelbeskattningsavtal i vidare utsträckning än som följer av gjorda åtaganden i avtalet. I fall då bestämmelserna i ett dubbelbeskattningsavtal innebär att en viss inkomst eller förmögenhetstillgång helt eller delvis får beskattas i , skall beskattning i den delen kunna ske genom att svensk skattelag tillämpas fullt ut. Detta syfte bör enligt Lagrådets mening komma till klarare uttryck än som har skett i det remitterade lagförslaget. Lagrådet förordar sammanfattningsvis att lagförslagets paragrafer slås samman till en paragraf med följande lydelse: "Ett dubbelbeskattningsavtals bestämmelser om hemvist, definitioner, uppdelning i olika typer av inkomster respektive förmögenhetstillgångar och övriga bestämmelser som rör beskattningsanspråk mot en fysisk eller juridisk person skall användas endast vid tillämpningen av avtalets regler om och i vilken utsträckning var och en av de avtalsslutande staterna får beskatta inkomst respektive förmögenhetstillgångar, om hur internationell dubbelbeskattning får undanröjas och om förbud mot diskriminering. Om bestämmelserna i ett dubbelbeskattningsavtal inte hindrar att en viss inkomst eller förmögenhetstillgång helt eller delvis beskattas i , sker beskattning i den delen enligt svensk lag med bortseende från avtalet." Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen I remissen föreslås bl.a. att 72 § kommunalskattelagen skall upphöra att gälla. Skälet är, enligt vad som anges i remissprotokollet, att paragrafen är onödig. Lagrådet har inte någon invändning mot förslaget i den delen. Det kan emellertid ifrågasättas om inte också 73 § bör upphävas i detta sammanhang. Paragrafen synes numera sakna betydelse. Upphävs såväl 72 som 73 §, bör inledningen till 53 § 1 mom. lyda på följande sätt: "Skyldighet att erlägga skatt för inkomst åligger, om ej annat föreskrivs i denna lag, ...". Vidare bör hänvisningen i 74 § till beslut som avses i 73 § utgå. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.