prop · GJ0317 · 1996-01-01 00:00:00 — I paragrafen, som inte föreslogs ändrad i promemorian, återfinns i andra stycket den grundläggande regeln om att en ny bostadsrättshavare, efter över- låtelse av bostadsrätten till honom, får utöva bostadsrätten endast om han är eller antas till medlem i föreningen. Denna regel föreslås nu bli flyttad till 6 kap. 1 §. Skälet till detta är att regeln nu föreslås bli kompletterad med ett undantag beträffande juridiska personers förvärv i vissa fall. Det har då ansetts lämpligt att huvudregeln och undantaget får sin plats i samma paragraf. Förevarande paragraf får då i stället innehålla en hänvisning till regleringen i 6 kap. 2 kap. 7 § Den som förvärvat en bostadsrätt vid exekutiv försäljning eller vid tvångsförsäljning enligt 8 kap. får inte vägras inträde som medlem av den anled- ningen att ersättning för bostadsrätten inte beräknats enligt de grunder som anges i stadgarna. I paragrafen har en följdändring av formell natur gjorts efter Lagrådets påpekande samt dessutom en mindre språklig ändring. 2 kap. 8 § En bostadsrättsförening som har förvärvat eller avser att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt får inte vägra en hyresgäst i huset inträde i föreningen. Detta gäller dock inte om 1. hyresförhållandet avser en lokal och lokalen inte skall upplåtas med bostadsrätt, 2. hyresförhållandet beror av anställning och lägenheten inte skall upplåtas med bostadsrätt, eller 3. sådana omständigheter föreligger att en bostadsrättsförening enligt 3 eller 4 § kan vägra den som förvärvat bostadsrätt inträde i föreningen. Föreningen får också efter det att den förvärvat huset vägra en hyresgäst inträde i föreningen, om 1. denne inte var hyresgäst i huset när bostadsrättsföreningen förvärvade det, eller 2. hyresgästen ansökt om medlemskap i föreningen senare än efter föreningens förvärv av huset. Medlemskap får inte vägras på grund av bestämmelsen i andra stycket 1, om hyresgästen var make eller på något annat sätt närstående till den som innehade hyresrätten när föreningen förvärvade huset och hyresrätten övergått till hyresgästen enligt 12 kap. 33 §, 34 § eller 47 § andra stycket jordabalken. Hyresgästen måste dock ha ansökt om medlemskap inom den tid som anges i andra stycket 2 eller, om det är förmånligare för hyresgästen, senast efter den dag då hyresrätten övertogs. Förslaget har behandlats i avsnitt 6. En bostadsrättsförening kan upplåta lägenheter med bostadsrätt i föreningens hus (se 1 kap. 1 § bostadsrättslagen). Termen hus används emellertid inte konsekvent i bostadsrättslagen. De föreslagna ändringarna innebär att orden fastighet respektive hyresfastighet byts ut mot hus och är delvis föranledd av att också sådana fastigheter (och tomträtter) som är taxerade som småhusenheter skall omfattas av ombildningslagen. Någon saklig ändring är inte avsedd. Vissa språkliga ändringar har också gjorts. 5 kap. 7 § Ett förhandsavtal upphör att gälla, om avtalet avser en lägenhet i ett hus som föreningen har förvärvat eller avser att förvärva för ombildning till bostadsrätt och förhandstecknarens hyresrätt till lägenheten upphör innan bostadsrätten upplåtits. Bestämmelserna i första stycket gäller inte om förhandstecknaren har satt sin make eller sambo i sitt ställe och denne övertagit hyresrätten till lägenheten. Se kommentaren till 2 kap. 8 § 5 kap. 8 § Förhandstecknaren får efter uppsägning genast frånträda avtalet, om 1. lägenheten inte upplåts med bostadsrätt senast vid inflyttningen, 2. upplåtelsen genom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten för upplåtelsen, eller 3. de avgifter som skall betalas för bostadsrätten är väsentligt högre än som angavs i förhandsavtalet och förhandstecknaren av denna anledning säger upp avtalet från den dag då han fick kännedom om den högre avgiften. Bestämmelserna i första stycket 1 gäller inte om förhandstecknaren innehar lägenheten med hyresrätt. Om en förhandstecknare har biträtt ett beslut om förvärv av ett hus för ombildning till bostadsrätt enligt 9 kap. 19 §, upphör dock avtalet i de fall som avses i första stycket 3 att gälla endast om det dessutom inte är oskäligt mot föreningen eller medlemmarna att avtalet upphör. Se kommentaren till 2 kap. 8 §. 6 kap. 1 § När en bostadsrätt har överlåtits från en bostadsrättshavare till en ny innehavare, får denne utöva bostadsrätten endast om han är eller antas till medlem i bostadsrättsföreningen. En juridisk person får dock utöva bostadsrätten utan att vara medlem i före- ningen, om den juridiska personen har förvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljning eller vid tvångsförsäljning enligt 8 kap. och då hade panträtt i bo- stadsrätten. efter förvärvet får föreningen uppmana den juridiska perso- nen att från uppmaningen visa att någon som inte får vägras inträde i föreningen har förvärvat bostadsrätten och sökt medlemskap. Om uppma- ningen inte följs, får bostadsrätten tvångsförsäljas enligt 8 kap. för den juridiska personens räkning. En juridisk person kan i föreningens stadgar medges en mer vidsträckt rätt än som angetts här. Paragrafen innehåller den nya reglering som gör det möjligt för en juridisk person att i vissa fall utöva bostadsrätten utan att vara medlem i föreningen. Den nuvarande regeln i andra stycket om fall där bostadsrätten har övergått till ett dödsbo föreslås bli flyttad till en ny paragraf, 6 kap. 1 a §. Frågan har behandlats i avsnitt 5.7. Första stycket innehåller den regel som har återfunnits i 1 kap. 3 § andra stycket. Regeln har flyttats till förevarande kapitel - där den systematiskt hör hemma - främst av det skälet att regeln nu förses med ett undantag som bör komma till uttryck i nära anslutning till den. Undantaget återfinns i andra stycket. Det har utformats efter förebild av vad som gäller i fall då bostadsrätten har övergått till dödsboet efter en bostadsrättshavare. Den föreslagna ordningen innebär att den juridiska personen går miste om det inflytande på föreningens verksamhet som den skulle ha fått om den, i enlighet med promemorians förslag, haft rätt att bli medlem i föreningen. Detta kan knappast antas vara någon allvarligare nackdel för den juridiska personen, eftersom innehavet av bostadsrätten ändå är begränsat i tiden och främst syftar till att ge möjlighet att genomföra en försäljning av den tidigare pantsatta bostadsrätten vid ett från marknadssynpunkt lämpligt tillfälle. 6 kap. 1 a § Ett dödsbo efter en avliden bostadsrättshavare får utöva bostadsrätten trots att dödsboet inte är medlem i föreningen. efter dödsfallet får föreningen dock uppmana dödsboet att från uppmaningen visa att bostadsrätten har ingått i bodelning eller arvskifte med anledning av bostadsrättshavarens död eller att någon som inte får vägras inträde i föreningen har förvärvat bostadsrätten och sökt medlemskap. Om uppmaningen inte följs, får bostadsrätten tvångsförsäljas enligt 8 kap. för dödsboets räkning. Ett dödsbo kan i föreningens stadgar medges en mer vidsträckt rätt än som angetts här. I förevarande paragraf, som är ny, återfinns de regler som har haft sin plats i 6 kap. 1 § andra stycket. Reglerna är i sak oförändrade utom så tillvida att hänvisningen till offentlig auktion nu får avse tvångsförsäljning enligt 8 kap. Dessutom har det gjorts ett par språkliga jämkningar. 6 kap. 2 § Om en bostadsrätt övergått genom bodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller liknande förvärv och förvärvaren inte antagits till medlem, får föreningen uppmana förvärvaren att från uppmaningen eller den som kan vara bestämd i stadgarna visa att någon som inte får vägras inträde i föreningen har förvärvat bostadsrätten och sökt medlemskap. Om uppmaningen inte följs, får bostadsrätten tvångsförsäljas enligt 8 kap. för förvärvarens räkning. I paragrafen har gjorts en konsekvensändring med anledning av att offentlig auktion ersatts av tvångsförsäljning enligt 8 kap. Vidare har vissa språkliga ändringar gjorts. 6 kap. 3 § En juridisk person som är medlem i en bostadsrättsförening får inte utan samtycke av föreningens styrelse genom överlåtelse förvärva bostadsrätt till en bostadslägenhet som inte är avsedd för fritidsändamål. Samtycke behövs dock inte vid 1. förvärv vid exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning enligt 8 kap., om den juridiska personen hade panträtt i bostadsrätten, eller 2. förvärv som görs av en kommun eller ett landsting. Till bestämmelsen har fogats ett undantag beträffande en juridisk person som förvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning enligt 8 kap. och som hade panträtt i bostadsrätten. Undantaget överensstämmer med vad som har föreslagits i 6 kap. 1 § andra stycket. Den nya regeln har tillsammans med den tidigare undantagsregeln sammanförts till ett nytt andra stycke. Frågan har behandlats i avsnitt 5.7. Se också kommentaren till 6 kap. 1 §. 6 kap. 4 § Ett avtal om överlåtelse av en bostadsrätt genom köp skall upprättas skriftligen och skrivas under av säljaren och köparen. Köpehandlingen skall innehålla uppgift om den lägenhet som överlåtelsen avser samt om priset. Motsvarande skall gälla vid byte eller gåva. Om säljaren och köparen vid sidan av köpehandlingen har kommit överens om ett annat pris än det som anges i köpehandlingen, är den överenskommelsen ogiltig. Mellan säljaren och köparen gäller i stället det pris som anges i köpehandlingen. Priset får dock jämkas, om det är oskäligt att det skall vara bindande. Vid denna bedömning skall hänsyn tas till köpehandlingens innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på bl.a. skriftlig form vid överlåtelse av bostadsrätt. Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.8.1. I ett nytt andra stycke har tagits upp föreskrifter för det fall säljaren och köparen har träffat en sidoöverenskommelse om priset som avviker från vad som anges i avtalet. Bestämmelsen är utformad med förebild från fastighetsrätten (4 kap. 1 § jordabalken) men har givits en annan språklig utformning. Den innebär att köpet är giltigt trots att uppgiften om priset i köpehandlingen är oriktig. Den innebär vidare att sidoöverenskommelsen är ogiltig och att det i köpe- handlingen angivna priset gäller mellan parterna. De grunder enligt vilka priset kan jämkas ansluter nära till 36 § avtalslagen (jfr prop. 1991/92:110 s. 21 f.). Bestämmelserna i det nya andra stycket har föranlett jämkningar i paragrafens första stycke (jfr även här 4 kap. 1 § jordabalken). 6 kap. 5 § En överlåtelse är ogiltig, om den som en bostadsrätt övergått till vägras medlemskap i bostadsrättsföreningen. Detta gäller inte vid exekutiv försäljning eller vid tvångsförsäljning enligt 8 kap. Om förvärvaren i ett sådant fall inte antagits till medlem, skall föreningen lösa bostadsrätten mot skälig ersättning, utom i fall då en juridisk person enligt 1 § andra stycket får utöva bo- stadsrätten utan att vara medlem. En överlåtelse som avses i 3 § första stycket är ogiltig om föreskrivet samtycke inte erhålls. En överlåtelse som inte uppfyller formföreskrifterna i 4 § är också ogiltig. Väcks inte talan om överlåtelsens ogiltighet från den dag då överlåtelsen skedde, är rätten till sådan talan förlorad. Av första stycket framgår att föreningen under vissa förutsättningar är skyldig att lösa en bostadsrätt som förvärvats vid exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning enligt 8 kap. Detta har dock inte ansetts böra gälla i fall där en juridisk person enligt 6 kap. 1 § andra stycket får utöva bostadsrätten utan att vara medlem i föreningen. Ett särskilt undantag med den innebörden har därför lagts till. I andra stycket har endast gjorts en formell följdändring. I tredje stycket har lagts till en preskriptionsbestämmelse som behandlats i avsnitt 5.8.2. Enligt den nya bestämmelsen blir en överlåtelse bestående trots formfel i överlåtelseavtalet, om talan inte väcks från överlåtelsen. 6 kap. 6 § För tid efter det att föreningen att bostadsrätten övergått till en medlem i föreningen, svarar den från vilken rätten övergått inte för de förpliktelser som åligger en innehavare av bostadsrätten. Första stycket gäller också om en bostadsrätt övergått till någon som inte är medlem i föreningen genom bodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller liknande förvärv eller vid exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning enligt 8 kap. Om bostadsrätten i annat fall har övergått till någon som inte är medlem, är den från vilken rätten övergått fri från förpliktelser enligt första stycket först efter det att förvärvaren antagits till medlem. I paragrafen har endast en följdändring av formell natur gjorts. 6 kap. 7 § Om bostadsrätten efter uppsägning enligt 7 kap. 18 § kan tvångsförsäljas enligt 8 kap., svarar bostadsrättshavaren inte för de förpliktelser som åligger en innehavare av bostadsrätten än till det månadsskifte som inträffar närmast från den dag då bostadsrättshavaren blev skild från lägenheten. Förslaget innehåller endast ett par formella och språkliga ändringar. 6 kap. 8 § Den som förvärvar en bostadsrätt svarar inte för de betalningsförpliktelser som den från vilken bostadsrätten har övergått hade mot bostadsrättsföreningen. När en bostadsrätt har övergått genom bodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller liknande förvärv, svarar dock förvärvaren för sådana förpliktelser. Enligt den nuvarande lydelsen av 8 § ådrar sig den som förvärvar en bostadsrätt i princip solidariskt ansvar med den förre bostadsrättshavaren för dennes betalningsförpliktelser gentemot föreningen. Detta ansvar för förvärvaren föreslås nu bli slopat vid singularfång, dvs. överlåtelser genom köp, byte eller gåva. Frågan har behandlats i avsnitt 5.1.3. Av bestämmelsen följer att föreningen saknar rätt att kräva förvärvaren på det belopp som den förre bostadsrättshavaren är skyldig. Inte heller kan föreningen ställa som villkor för att förvärvaren skall bli antagen som medlem i föreningen att han betalar beloppet. Det kan dock inte anses föreligga något hinder mot att överlåtaren och förvärvaren träffar avtal om att förvärvaren övertar ansvaret för överlåtarens skuld till föreningen. Den kontanta delen av köpeskillingen minskas i sådant fall i motsvarande mån. För att en överenskommelse om att förvärvaren övertar betalningsansvaret skall medföra att överlåtaren friskrivs från vidare ansvar krävs givetvis föreningens godkännande. 6 kap. 11 § Har en bostadsrätt övergått till bostadsrättsföreningen, skall den överlåtas så snart det kan ske utan förlust, om inte föreningen på en föreningsstämma beslutar att bostadsrätten skall upphöra. Om en bostadsrätt som har övergått till föreningen är pantsatt, får beslut om bostadsrättens upphörande meddelas endast om panthavaren har medgivit detta eller om bostadsrätten saknar värde för panthavaren. Frågan har närmare behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som skall ske med en bostadsrätt som har övergått till föreningen. Bestämmelsen är tillämplig på flera olika situationer, bl.a. avsägelse av bostadsrätten. Paragrafen föreslås att bli kompletterad med ett nytt stycke med bestämmelser om föreningens rätt att låta en pantsatt bostadsrätt upphöra. Bestämmelserna syftar till att skydda panthavaren. Bestämmelserna i det nya andra stycket är tillämpliga i samtliga fall då en bostadsrätt övergått till föreningen. Det saknar alltså betydelse om bostadsrätten har övergått på grund av överlåtelse, avsägelse, frånträdande, inlösen eller av annan anledning. När det i bestämmelsen talas om pantsatt bostadsrätt avses panträtt som har upplåtits av bostadsrättshavaren. Även om en bostadsrätt har ett visst värde på bostadsrättsmarknaden kan den sakna värde för panthavaren. Det beror på att föreningen på grund av sin legala panträtt i första hand är berättigad till betalning för sin fordran på avgifter. Om föreningen beslutar om bostadsrättens upphörande utan medgivande från panthavaren, sker detta på föreningens risk. Vid en eventuell tvist åligger det alltså föreningen att visa att bostadsrätten inte hade något värde för panthavaren. Om föreningen inte kan visa detta, blir den i princip skyldig att ersätta skada som drabbar panthavaren på grund av beslutet om att låta bostadsrätten upphöra. Mot den bakgrunden har föreningen givetvis ett intresse av att i första hand alltid söka erhålla panthavarens medgivande. 7 kap. 4 § Sedan tillträde medgetts är föreningen skyldig att hålla lägenheten, huset och marken i gott skick, i den mån ansvaret inte enligt 12 § vilar på bostads- rättshavaren. Bestämmelserna i 2 § tillämpas om föreningen åsidosätter sin reparationsskyldighet eller om det på något annat sätt uppstår hinder eller men i nyttjanderätten genom föreningens vållande. I bestämmelsen har ordet mark tillagts för att markera att bestämmelsen inte endast avser huset (byggnaden). Se även kommentaren till 2 kap. 8 §. 7 kap. 9 § Bostadsrättshavaren är skyldig att när han använder lägenheten iaktta allt som fordras för att bevara sundhet, ordning och skick inom eller utanför huset. Han skall rätta sig efter de särskilda regler som föreningen i överensstämmelse med ortens sed meddelar. Bostadsrättshavaren skall hålla noggrann tillsyn över att detta också iakttas av dem som han svarar för enligt 12 § andra stycket. som enligt vad bostadsrättsinnehavaren vet är eller med skäl kan misstänkas vara behäftat med ohyra får inte föras in i lägenheten. I paragrafen har gjorts en ändring i syfte att markera att bestämmelsen inte endast avser huset. Se också kommentaren till 2 kap. 8 §. 7 kap. 10 § En bostadsrättshavare får upplåta hela sin lägenhet i andra hand endast om styrelsen ger sitt samtycke. Detta gäller även i de fall som avses i 6 § andra stycket. Samtycke behövs dock inte, 1. om en bostadsrätt har förvärvats vid exekutiv försäljning eller tvångsför- säljning enligt 8 kap. av en juridisk person som hade panträtt i bostadsrätten och som inte antagits till medlem i föreningen, eller 2. om lägenheten är avsedd för permanentboende och bostadsrätten till lägen- heten innehas av en kommun eller ett landsting. Styrelsen skall genast underrättas om en upplåtelse enligt andra stycket. Paragrafen innehåller föreskrifter om andrahandsupplåtelse av bostads- rättslägenheter. För sådan upplåtelse krävs i princip samtycke av föreningens styrelse. Andra stycket har kompletterats med ett nytt undantag, vilket har samband med förslaget att en sådan juridisk person som anges i bestämmelsen skall ha rätt att utöva bostadsrätten (se 6 kap. 1 § andra stycket). Undantaget har behandlats i avsnitt 5.7.Det kan inträffa att en juridisk person, som enligt 6 kap. 1 § andra stycket får utöva bostadsrätten utan att vara medlem i föreningen, beviljas medlemskap. I sådant fall krävs givetvis föreningens samtycke till en andrahandsupplåtelse. Lagtexten har utformats i enlighet med detta. Liksom i de tidigare undantagsfallen skall styrelsen genast underrättas om en upplåtelse som sker utan styrelsens samtycke. Regeln får nu utgöra ett nytt tredje stycke i paragrafen. 7 kap. 13 § Företrädare för bostadsrättsföreningen har rätt att få komma in i lägenheten när det behövs för tillsyn eller för att utföra arbete som föreningen svarar för. När bostadsrätten skall tvångsförsäljas enligt 8 kap., är bostadsrättshavaren skyldig att låta lägenheten visas . Föreningen skall se till att bostadsrättshavaren inte drabbas av större olägenhet än nödvändigt. Bostadsrättshavaren är skyldig att tåla sådana inskränkningar i nyttjan- derätten som föranleds av nödvändiga åtgärder för att utrota ohyra i huset eller på marken, även om hans lägenhet inte besväras av ohyra. I så fall tillämpas 5 §. Om bostadsrättshavaren inte lämnar tillträde till lägenheten när föreningen har rätt till det, får kronofogdemyndigheten besluta om särskild handräckning. I fråga om sådan handräckning finns bestämmelser i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning. I första stycket har endast gjorts en formell följdändring. Ändringarna i andra stycket motsvarar de som kommenterats i 7 kap. 4 §. Dessutom har, liksom i tredje stycket, gjorts en mindre språklig ändring. 7 kap. 16 a § Föreningen har panträtt i bostadsrätten för sin fordran på sådana avgifter som avses i 14 § första stycket. Vid utmätning eller konkurs jämställs sådan panträtt med handpanträtt. Sådan panträtt som avses i första stycket har företräde framför en panträtt som har upplåtits av en innehavare av bostadsrätten, om inte annat följer av 31 §. Bestämmelsen är ny. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.1.2. I första stycket anges omfattningen av föreningens panträtt. I förhållande till promemorians förslag har det i lagtexten förtydligats vilka avgifter den legala panträtten omfattar. Av 2 § andra stycket förmånsrättslagen (1970:979) följer att särskild förmånsrätt vid utmätning och konkurs omfattar även ränta om inget annat är föreskrivet. Genom den hänvisning till utsökningsbalken som föreslås i 8 kap. 2 § bostadsrättslagen blir förmånsrättslagen tillämplig även vid tvångsförsälj- ning. Föreningens panträtt kan således komma att omfatta även dröjsmålsränta enligt räntelagen (1975:635). Det har i enlighet med Lagrådets inrådan inte ansetts nödvändigt att detta kommer till uttryck i lagtexten. Det bör i sammanhanget påpekas att en bostadsrättshavare som blivit uppsagd efter det att bostadsrätten förverkats är skyldig enligt 6 kap. 7 § bostads- rättslagen att betala månadsavgifterna till föreningen efter det att han blev skild från lägenheten (se prop. 1990/91:92 s. 192 f. samt Julius- Uggla, Bostadsrättslagen m.m. s. 136 f.). Föreningens krav för tiden därefter, som inte kan betecknas som en fordran på avgifter men väl som skadestånd, omfattas således inte av föreningens panträtt. I 4 § 2 förmånsrättslagen föreskrivs att förmånsrätt följer med handpanträtt. Med handpant jämställs annan panträtt i lös egendom som på grund av egendomens beskaffenhet kan stiftas utan vanlig tradition och som inte omfattas av annan bestämmelse i förmånsrättslagen (se Utsökningsrätt IX, SOU 1969:5, s. 101). I första stycket andra meningen har klargjorts att föreningens legala panträtt jämställs med handpanträtt. Av andra stycket framgår att föreningens panträtt har företräde framför panträtt som upplåtits av bostadsrättshavaren. Eftersom panträtten inte upplåts av bostadsrättshavaren utan följer av en lag- bestämmelse är det fråga om en s.k. legal panträtt. Självfallet måste den av- giftsfordran som medför panträtt i en bostadsrätt rikta sig mot innehavaren av bostadsrätten, dvs. nuvarande eller tidigare bostadsrättshavare. En frivillig överlåtelse av bostadsrätten inverkar givetvis inte på panträt- tens bestånd. När bostadsrättsföreningens fordran mot bostadsrättshavaren förenas med en legal panträtt innebär detta att föreningens fordran i denna del medför rätt till betalning vid exekutiv försäljning av bostadsrätten (8 kap. 11 § utsök- ningsbalken). Det saknar därvid betydelse för vilken fordran utmätning har skett av bostadsrätten. Föreningens fordran avses få bästa rätt och skall alltså gå före alla andra fordringar, bl.a. fordran som är förenad med upplåten panträtt. Om bostadsrätten har utmätts på ansökan av någon som har upplåten panträtt i bostadsrätten eller en oprioriterad borgenär, blir bestämmelserna i 9 kap. 4 § andra stycket utsökningsbalken tillämpliga. Enligt dessa bestämmelser får, om tredje man har panträtt eller retentionsrätt i utmätt egendom och denna skall säljas exekutivt för fordran med sämre rätt, försäljning ske endast om köpeskillingen förslår till betalning av tredje mannens fordran. Utan hinder av detta skall dock inrop godtas, om samtliga berörda sakägare medger det (9 kap. 4 § tredje stycket). Dessa föreskrifter är tillämpliga även vid exekutiv för- säljning under hand (9 kap. 9 § första stycket).