prop · GJ0389 · 1996-01-01 00:00:00 — CSN förordar förslaget enligt alternativ 2 eftersom detta ger största utbudet av skolor och utbildningar. När det gäller inackorderingsbidrag anser CSN att bidraget bör utbetalas av CSN oavsett om elev som går i fristående skola valt att bo på elevhem eller i annat boende. Detta för att få en enhetlig och rättvis behandling av studerande vid fristående skolor. CSN föreslår vidare - när det gäller elever i gymnasieutbildning inom det offentliga skolväsendet - att statsbidraget som avses lämnas till huvudmannen skall avse både utbildnings- och inackorderingskostnader även om huvudmannen inte har elevhem utan eleven ordnar sin inackordering på annat sätt. Den kommun som erbjuder utbildningsplatsen bör även ge stöd till inackordering enligt reglerna om det kommunala stödet för inackordering. avstyrker förslaget till förändring av regleringen för riksinternatskolor. Om förändringar ändå måste göras förordas en allsidig utredning och analys av riksinternatskolornas nuvarande funktion och effektivitet under minst ett läsår. Om förändringar till varje pris skall göras enligt promemorians förslag uppfattas alternativ 1 som minst skadligt för verksamheten och som en rimligare form av förändring än alternativ 2 eftersom alternativ 1 ändå ger någon form av planeringsförutsättningar. avstyrker de i promemorian föreslagna förändringarna. De vägande skälen för föreslagen kan till stor del tillgodoses inom nuvarande reglering. Kommunen uttalar viljeyttringen att diskutera förändringar av Grännaskolans juridiska status . Lundsbergs skola avstyrker promemorians förslag till förändring av nuvarande reglering av riksinternatskolorna. kommun anför att riksinternatskolorna erbjuder en helhet mellan skola och fritid samt en social forstran som inte andra skolformer ger. Skolan är ett tryggt alternativ för föräldrar med utlandsuppdrag samt yrken som medför bortavaro från hemmet. Statens nuvarande kostnader för riksinternat kan inte vara skäl till att nuvarande regler slopas och endast ersätts med regler för utlandssvenskars barn. De negativa ekonomiska konsekvenserna bl.a. för kommun överstiger vida vad statsbidragen minskar om riksinternaten i nuvarande form upphör. Ett genomförande av förslagen medför ökad segregering då de två kategorier som återstår för riksinternatskolorna blir utlandssvenskars barn samt barn till föräldrar med mycket god ekonomi. är en av minsta kommuner med drygt 5000 invånare. Lundsbergs skola är en mycket viktig arbetsplats med ca 100 anställda. Dessutom inverkar skolan också på samhället i övrigt som t.ex. behov av service av olika sektorer. Humanistiska (). Styrelsen för SSHL avstyrker de förslag till förändringar som redovisats i departementspromemorian. För att garantera utlandssvenska elever möjlighet till mångkulturell svensk miljö förordar styrelsen för SSHL ett alternativ innebärande * en specifik förordning för riksinternatskolor i princip motsvarande den som gäller , * att staten även i fortsättningen låter sig representeras i styrelserna för riksinternatskolorna, * att nuvarande bidragsmodell med bidrag per årselevplats behålls i sin helhet, * att skyldighet införs för hemkommun att betala interkommunal ersättning (faktisk kostnad för riksinternatskolan/elev med avdrag för statsbidrag/elev), dock högst den nivå som av statsmakterna fastställs för utbildning i fristående skolor, * att inackorderingstillägg utbetalas direkt från CSN till berörda målsmän, * att de utlandssvenska elever som väljer andra svenska alternativ än riksinternatskola även fortsättningsvis erhåller stöd enligt nuvarande regler. kommun accepterar att nuvarande reglering av riksinternatskolor avskaffas men motsätter sig de föreslagna alternativen till ny reglering. När kommun erhöll statsbidrag till uppförande av ny gymnasieskola i klargjorde statsmakterna att det var av riksintresse att kommunen sökte finna former för samarbete mellan Humanistiska () och gymnasieskolan i . Statsbidraget till den nya gymnasieskolan förutsatte en gemensam gymnasieplanering med den nyupprättade riksinternatskolan. Den nya gymnasieskolan dimensionerades därför för ca 900 elever vilket väsentligt understeg och understiger kommunens behov av gymnasieplatser. Kommunen föreslår att överläggningar upptas mellan staten, huvudmannen för SSHL och kommunen i syfte att finna ändamålsenliga former för fortsatt samverkan mellan gymnasieskolan i kommun och SSHL. har ingen principiell invändning mot den föreslagna förändringen. Kommunsektorn måste i enlighet med finansieringsprincipen kompenseras för den kostnadsförskjutning från stat till kommun som förslaget innebär avseende de elever vars vårdnadshavare är skrivna inom landet. Särskilt yttrande har bifogats kommunförbundets yttrande varav framgår att de arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna bör beaktas särskilt med den korta införandetiden som föreslås. som har uppdragit åt () att yttra sig över promemorian instämmer i LR:s bedömning. LR avstyrker förslaget i sin helhet eftersom förbundet anser att promemorians förslag leder till att kvaliteten på landets internatskolor kommer att äventyras, segregeringen på internatskolor ökar, den enkla administration som finns ersätts av en ökad byråkrati, statens insyn minskar och att underlaget måste breddas innan eventuella beslut om förändringar tas. TCO förordar alternativ 2 och tillstyrker även övriga förslag som presenteras i promemorian. sektionen vid SSHL () anser att nuvarande regleringar för riksinternatskolor skall behållas och avstyrker i huvudsak bestämt förslagen i departementspromemorian med två undantag. anser nämligen att det är bra med intentionen av ökad valfrihet men att det inte får ske genom ekonomiska bestraffningar av nuvarande riksinternatskolor samt att det är bra med någon form av tillsyn av riksinternatskolornas verksamhet. är vidare mån om arbetstillfällena. Föreningen i världen anför att för utlandssvenska barn och ungdomar föreligger alldeles speciella behov av utbildning i med möjlighet till internatboende. Det är en trygghet för ungdomar och föräldrar att både utbildning och boende sköts av personer med erfarenhet av dessa barns och ungdomars specifika behov och problem. Dessa barn stöttar också varandra i sina gemensamma erfarenheter av utlandsboende och andra utbildningsformer. Avreglering och möjligheter till större urval av utbildningslinjer ser föreningen som positivt, men det är viktigt att den kompetens som byggts upp på riksinternaten inte försvinner eller urvattnas. () menar att utgångspunkten för vilka former av utbildning som skall erbjudas måste vara de behov som utlandssvenskars barn och ungdomar har. SUF förordar en särskild förordning för riksinternatskolor med garantier för att elev som påbörjat utbildningen också skall kunna fullfölja studierna vid den aktuella skolan och en förordning som ger andra skolor rätt till bidrag för utbildning av utlandssvenska ungdomar och vårdnadshavare rätt till bidrag för inackordering för elever som väljer annan skolform än ett riksinternat. anser att en viss risk för kostnadsökningar finns vid val av alternativ 2. Kommittén vill inte förorda någotdera av alternativen utan anser att istället är en kombination av de båda alternativen att föredra. Staten skulle alltså sluta avtal enligt alternativ 1 med en skola eller möjligen två, detta för att garantera erfarenhet och kontinuitet när det gäller undervisning och boende för utlandssvenska elever. Kommittén instämmer i förslaget att det nya systemet bör införas fr.o.m. /97 men anser att systemet bör prövas i form av försöksverksamhet , innan slutlig ställning tas till en permanent förändring. och Skola (RHS) uppfattar föreslagna förändringar principiellt viktiga och att de i hög grad påverkar föräldrarna. För RHS är det viktigt att vårdnadshavarna ges de bästa förutsättningarna att finna lösningar som passar just deras barn. Detta skulle tala för alternativ 2 med utökade möjligheter att finna andra inackorderingsalternativ än skolornas elevhem t.ex. möjlighet att bo kvar i hemmiljön genom att bo hos nära vänner eller släktingar. RHS är dock tveksamma till om detta blir ett bra alternativ. Erfarenheterna från riksidrottsgymnasier har visat att inackorderingsverksamheten inte alltid ger önskad trygghet och tillsyn och att ungdomar tvingas ta ett vuxenansvar som de inte är mogna för. RHS är också tveksamma till om anhöriga eller andra inackorderingsfamiljer orkar ta på sig det stora ansvar som krävs för att skapa en socialt trygg och stabil miljö. Vad händer om de inte klarar av sitt ansvar på ett tillfredsställande sätt? På riksinternaten finns ofta en stab av personal med speciell kompetens inriktade på att ta hand om barn och ungdomar . Detta skapar en stor känsla av trygghet hos de föräldrar som arbetar utanför gränser. Eftersom förslaget innebär att skolorna endast ges statsbidrag för ut- landssvenska elever leder detta troligen till att många av de övriga eleverna kommer att välja andra skolor. Detta kan resultera i en avgränsad social krets av elever med risk för social segregering. RHS tar inte ställning till riksinternatskolornas existens eller ej men anser att promemorian inte innehåller tillräckligt underlag för att fatta beslut. En grundlig utredning och analys av riksinternatskolornas nuvarande verksamhet och en breddning av beslutsunderlaget förordas innan beslut tas i frågan. på Grännaskolan (HSG) har i särskilt yttrande ställt sig bakom vad RHS anfört. HSG har vidare betonat att de valmöjligheter som promemorian anför som målsättning för förändringarna finns redan genom dagens riksinternatskolor. Den ökade valfriheten som åsyftas blir därför förment valfrihet. framhåller att framtida konkurrenskraft är i hög grad beroende av den utbildning våra barn och ungdomar får. Förbundet avstår från att kommentera detaljer i departementspromemorian men anser att det system som slutligen väljs bör så långt möjligt karakteriseras av att * barn kan börja skolan utan långa administrativa procedurer före beslut, * barnets familjs ekonomiska status har försumbar betydelse, * skolorna ifråga kan fungera som ett uthålligt alternativ till familjehemmet, * utlandssvenskars barn blandas väl med andra kategorier, inklusive dagelever, * erfarenhet av de särskilda kategorier av barn det är fråga om tillvaratas, * såväl skolundervisning som alternativhemsmiljö har god kvalitet anpassad till de aktuella kategorierna barn. () anför att de frågor promemorian behandlar är av stor vikt för svensk exportindustri och dess anställda utomlands. Vid rekrytering för utlandstjänst är de former för utbildning som erbjuds barn till utlandsställda en av nyckelfrågorna. SAF avstyrker de två förslag som redovisats i promemorian eftersom båda innebär försämrade förutsättningar för och i realiteten ett hot mot den skolform som riksinternatskolorna erbjuder. Dessa fungerar mycket väl och ger en trygg miljö för eleverna. De ungdomar som är barn till utlandsanställda och som återvänder till för i första hand gymnasieutbilning, väljer sålunda i huvudsak internatskola. Det är viktigt att man väljer en lösning som gör att riksinternatkolorna kan bibehållas i sin nuvarande form. I övrigt delar SAF de remisssvar som angetts av styrelsen för och Telefonaktiebolaget (publ). Telefonaktiebolaget (publ) anför att vid rekrytering för utlandstjänst är skolfrågan en av de viktigaste att lösa på ett för alla parter tillfredsställande sätt. Att inackordera sitt barn i en internatskola med lång erfarenhet att ta emot tonårsbarn känns tryggt för föräldrarna. Att som elev komma till en miljö där man möter kamrater i samma situation ger en snabb anpassning till internatlivet. Det viktigaste för föräldrar och elever är att internaten ger eleven en hemliknande situation, det egna rummet, husfar och husmor, läxhjälp, fritidssysselsättningar etc. dvs. trygghet i händerna på erfaren personal. I flera länder saknas en tillfredsställande undervisning på gymnasienivå. De elever som återvänder till för i första hand gymnasieutbildning väljer nästan undantagslöst internatskola. Dels för att dessa skolor har insikt i och kunskap om olika länders skolsystem och speciellt de s.k. internationella skolornas uppläggning av studierna, dels att de eventuella kunskapsluckor en elev har snabbt kan upptäckas och åtgärdas. Av de nuvarande tre riksinternatskolorna har Grännaskolan och SSHL de vanligaste programmen dessutom är de inte rena internatskolor utan hälften av eleverna är externate- lever vilket ger en bra social elevsammansättning. avstyrker förslaget att internatskolorna omvandlas till friskolor. Den trygghet och kontinuitet som dagens riksinternat ger torde inte kunna vidmakthållas om nuvarande regler avskaffas och skolorna jämställs med fristående skolor. En särskild förordning bör fortsättningsvis gälla för riksinternaten samt att dagens möjlighet till inackorderingsbidrag för utlandssvenska elever kvarstår. ABB-Support, , , , , och har i gemensamma diskussioner ställt sig bakom av framförda synpunkter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , Hjelm- , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar. -------------------------------------------------------------------- Författningsrubrik Bestämmelser som inför, Celexnummer för bak- ändrar, upphäver eller omliggande EG-regler upprepar ett normgiv- ningsbemyndigande -------------------------------------------------------------------- Lag om ändring i skol- 1 kap. 17 §, lagen (1985:1100) 10 kap. 1 a §