prop · GJ03104 · 1996-01-01 00:00:00 — Tillägget i tredje stycket innebär att om det utdelande bolaget är ett bankaktiebolag gäller inte villkoret att bolaget skall ha aktier inregistrerade vid en svensk börs. Något krav ställs inte heller på omfattningen av den verksamhet som skall bedrivas i det utdelade bolaget. Ändringen i sjätte stycket är föranledd av förslaget till ÅRL, ÅRKL och ÅRFL som innebär att det införs en ny reserv, benämnd Överkursfond. 7 § 4 mom. Av bestämmelsen framgår att en producentorganisation på fiskets område frikallas från skattskyldighet för den verksamhet som avser marknadsreglering. Bestämmelser om marknadsreglering finns i lagen (1994:1709) om EG:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken. Vidare finns föreskrifter i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Av 3 kap. 2 § förordningen framgår att hanterar frågor om godkännande av producentorganisationer. Om en producentorganisation bedriver även annan verksamhet än marknadsreglering krävs separat bokföring för marknadsregleringen. Gemensamma kostnader får fördelas mellan verksamheterna efter lämplig grund. De nya bestämmelserna träder i kraft . Bestämmelsen om bankaktiebolag i 3 § 7 mom. fjärde stycket tillämpas första gången vid taxering. Bestämmelsen om producentorganisationer i 7 § 4 mom. tillämpas första gången vid taxering. I fråga om prisregleringsföreningar på fiskets område tillämpas äldre bestämmelser i 7 § 4 mom. års taxering. Ändringarna i övrigt tillämpas i fråga om företag som omfattas av ÅRKL och ÅRFL på beskattningsår som påbörjas eller senare och i fråga om övriga företag på beskattningsår som påbörjas eller . 11.3 Lagen (1955:257) om inventering av varulager för inkomstaxeringen Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till vissa lagrum i BFL har kompletterats med en hänvisning till motsvarande lagrum i ÅRL, Årkl och ÅRFL. I ett nytt andra stycke föreslås att sådana lagertillgångar som värderas med tillämpning av 4 kap. 12 § förslaget till ÅRL undantas från kravet på inventering. Avsikten med nämnda bestämmelse i ÅRL är att förenkla för den bokföringsskyldige genom att vissa slag av tillgångar får tas upp till en bestämd mängd och ett fast värde oavsett de enskilda tillgångsposternas värde. Denna förenkling skulle motverkas om skattelagstiftningen ändå krävde en inventering post för post. De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas i fråga om företag som omfattas av ÅRKL och ÅRFL på beskattningsår som påbörjas eller senare och i övrigt på beskattningsår som påbörjas eller . 11.4 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. 19 § Ändringen i första stycket är en konsekvens av förslaget till ÅRL. Ändringen innebär att begreppet avsättning införs. Ett nytt tredje stycke har tillkommit. Detta innebär att de juridiska personer som kommer att omfattas av utdelningsspärren i SIL även skall lämna uppgift om beslut om utdelning eller annat förfogande över uppkommen vinst. Med beslut om utdelning avses i förekommande fall styrelsens förslag till utdelning. En sådan upplysning krävs för att utdelningsspärren i SIL skall kunna kontrolleras. De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas i fråga om företag som omfattas av ÅRKL och ÅRFL på beskattningsår som påbörjas eller senare och i övrigt på beskattningsår som påbörjas eller . 11.5 Lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet Ändringen i andra stycket innebär att även ett utländskt bolag kan utgöra ett förlustbolag i lagens mening. 11.6 Lagen (1994:760) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen Ändringen innebär att sammantaget 19/20-delar av de avsättningar till reservfonder som allmänna hypoteksbank och landshypoteksföreningarna gjort i bokslut till ledning och senare års taxeringar skall återföras till beskattning. Vid taxering återförs sammanlagt minst 37/60-delar. Vid taxeringar eller, om taxering inte sker , vid 1997 - taxeringar återförs ytterligare minst 4/60-delar vid varje taxering till dess sammanlagt 57/60-delar återförts till beskattning. 11.7 Lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. En arbetsgivare får enligt 5 § första stycket lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse (tryggandelagen) i balansräkningen som skuld under rubriken till pensioner ta upp vad han enligt allmän pensionsplan har åtagit sig att redovisa under denna rubrik. Enligt andra stycket samma paragraf får aktiebolag och vissa andra företag under samma rubrik redovisa även upplupen del av pensionsutfästelse som inte omfattas av pensionsplan. Posten avsatt till pensioner får enligt 7 § inte minskas under arbetsgivarens pensionsreserv i vidare mån än denna har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet. Om han uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot detta förbud, kan han enligt 8 § dömas till böter. I propositionen 1995/95:10, Års- och koncernredovisning föreslås bl.a. att de bolag som omfattas av den föreslagna redovisningslagstiftningen skall upprätta balansräkningen på ett annat sätt . Bland annat föreslås att man på balansräkningens passivsida skall redovisa "Avsättningar", dvs. förpliktelser som är säkra eller sannolika till sin existens men ovissa i fråga om beloppet och tidpunkten för infriande. Dessa avsättningar kommer därigenom till stor del att omfatta vad som enligt gällande rätt har redovisats som skuld. Under rubriken skall tas upp bl.a. posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. Den i bokföringslagen förekommande posten Avsatt till pensioner återfinns inte i det nya balansräkningsschemat. 5 - 8 §§ tryggandelagen går därför inte att förena med de nya allmänna redovisningsbestämmelserna. Vad som redovisats som skuld under posten Avsatt till pensioner torde enligt den nya redovisningslagstiftningens systematik i stället som regel vara att anse som avsättning och därför redovisas under posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. I förevarande paragraf har därför tagits in en bestämmelse om att de arbetsgivare som omfattas av den nya redovisningslagstiftningen i stället för att redovisa belopp under posten Avsatt till pensioner skall redovisa motsvarande belopp som en delpost under Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. 11.8 Aktiebolagslagen (1975:1385) 13 kap. 7 § Paragrafen innehåller bestämmelser om likvidatorer. I det fjärde stycket föreskrivs att aktiebolagslagens bestämmelser om styrelse skall tillämpas även på likvidatorer. Tillkomsten av den nya årsredovisningslagstiftningen (se prop. 1995/96:10) innebär att vissa bestämmelser om styrelsen i aktiebolag har flyttats från aktiebolagslagen till den nya årsredovisningslagstiftningen. Det gäller t.ex. bestämmelserna om att årsredovisningen skall undertecknas av styrelsen och bestämmelserna om att styrelseledamöter kan bli personligen betalningsansvariga eller vitesföreläggas om redovisning- och revisionshandlingar inte ges in . Av paragrafens nya lydelse följer att även bestämmelserna i årsredo- visningslagstiftningen angående styrelse skall tillämpas på likvidatorer. I lagrådsremissen föreslogs att olika slag av bolag skulle börja tillämpa paragrafen i dess nya lydelse . Dessa tidpunkter överensstämde med de tidpunkter då bestämmelserna i den nya årsredo- visningslagstiftningen föreslås börja tillämpas. Någon sådan övergångsbestämmelse finns inte med i propositionens förslag. Hänvisningen i förevarande paragraf till "tillämplig lag om årsredovisning" får nämligen - såsom Lagrådet har påpekat - inte någon praktisk betydelse förrän de lagar som hänvisningen gäller träder i tillämpning. 11.9 Försäkringsrörelselagen (1982:713) 14 kap. 8 § Ändringen är av motsvarande slag som ändringen av 13 kap. 7 § aktiebolagslagen. Vidare har vissa mindre språkliga bearbetningar gjorts. 11.10 Bankaktiebolagslagen (1987:618) 10 kap. 8 § Se 13 kap. 7 § aktiebolagslagen. 11.11 Sparbankslagen (1987:619) 6 kap. 6 § Se 13 kap. 7 § aktiebolagslagen. 11.12 Lagen (1995:000) om medlemsbanker 9 kap. 8 § Se 13 kap. 7 § aktiebolagslagen. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Sambandet Redovisning - Beskattning SOU 1995:43 Efter remiss har yttrande inkommit från (), , Hovrätten över och , Kammarrätten i , , (), , (), (), , , (), , i , vid universtitet, Byggentreprenörena, Centralorganisationen , , Föreningen , , , (), i (LO), (), , , , Svenska Arbetsgivareföringen (SAF), , , , , , , Bokförings- och , , , , , , , , (). har inhämtat yttrande från Skattemyndigheterna i , , , , och och län. och har kommit in med ett gemensamt yttrande. hänvisar i sitt remissvar till Lantbrukarnas Riksförbunds yttrande. , , , och hänvisar i sina remissvar till Näringslivets Skattedelegations yttrande. och har förutom eget yttrande åberopat yttrande från Näringslivets Skattedelegation. Konstnärliga och och Fiskares Riksföbund har avstått från att yttra sig. Yttrande har inkommit från , Sydsvenska Handelskammaren och . 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 4 av anvisningarna till 22 §, punkterna 1 och 16 av anvisningarna till 23 § samt punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 22 § ------------------------------------------------------- 4.1 4. Har en omsättningstillgång tagits upp till ett lägre värde vid inkomsttaxeringen än i räkenskaperna skall skillnadsbeloppet återföras till beskattning nästfö- ljande beskattningsår. Detta gäller dock inte i den mån skillnadsbeloppet motsvarar sådana värdeminsk- ningsavdrag som avses i andra stycket. Har en fastighet som utgör omsättningstillgång avyttrats skall medgivna värdeminskningsavdrag som inte har gjorts i räkenskaperna återföras till beskattning i näringsverksamheten. till 23 § 1.2 Kostnaderna i en näringsverksamhet består bl.a. av kostnader för personal, anskaffande av varor samt reparation, underhåll och värdeminskning av anlägg- ningstillgångar. Till kostnad i näringsverksamhet hänförs även räntor på lån för anskaffande av inventarier m. m., näringsfastighet och sådan andel i ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt om innehavet av andelen betingas av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag räknas räntor på lån som kostnad i näringsverksamheten även när detta inte följer av första stycket. Utgifter i ett handelsbolag för inköp av lottsedlar eller för andra liknande insatser i lotteri anses inte som kostnad i verksamheten. ------------------------------------------------------- Om den skattskyldige i sina räkenskaper har inräknat sådana räntor som avses i första och andra styckena i utgiften för an- skaffningen av en tillgång och denna utgift enligt bestämmelser i denna lag skall dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, gäller bestämmelserna om sådana avdrag även beträffande räntorna. ------------------------------------------------------- 16.3 Avdrag enligt bestäm- 16. Avdrag enligt melserna i punkterna 13 och bestämmelserna i punkterna 14 får även göras för utgifter13 och 14 får även göras för för anskaffning av patenträttutgifter för anskaffning av och liknande tidsbegränsad koncessioner, patent, rättighet. Det är härvid utanlicenser, varumärken, betydelse om näringsidkaren hyresrätter, goodwill samt har förvärvat rättigheten förliknade rättigheter. Det är att utnyttja den vid härvid utan betydelse om tillverkning som han näringsidkaren har förvärvat bedriver eller om han till- rättigheten för att utnyttja godogör sig rättigheten genomden vid tillverkning som att överlåta utnyttjandet av han bedriver eller om han denna till annan. Också tillgodogör sig rättigheten utgifter för anskaffning av genom att överlåta utnytt- hyresrätt och av varumärke, jandet av denna till firma eller annan rättighet annan. av goodwills natur dras av enligt de nämnda be- stämmelserna. till 24 § ------------------------------------------------------- 1.4 För skattskyldig som 1. För skattskyldig som har haft ordnad bokföring har haft ordnad bokföring skall beräkningen av inkomst skall beräkningen av ske på grundval av hans bok- inkomst ske på grundval av föring med iakttagande av hans bokföring med bestämmelserna i denna an- iakttagande av visningspunkt. Vid inkomst- bestämmelserna i denna beräkningen tas hänsyn till anvisningspunkt. Vid in- in- och utgående lager av komstberäkningen tas hänsyn varor, däri inbegripet djur, till in- och utgående lager råmaterial, hel- och halv- av varor, däri inbegripet fabrikat m. m., till pågåendedjur, råmaterial, hel- och arbeten samt till halvfabrikat m. m., till fordrings- och skuldposter. pågående arbeten samt till Reserv i lager o. d. får fordrings- och skuldposter beaktas endast vid tillämp- samt avsättningar. Reserv i ning av punkt 2 tredje och lager o.d. får beaktas fjärde styckena. Värdet av endast vid tillämpning av utgående lager, pågående punkt 2 tredje och fjärde arbeten samt fordrings- och styckena. Värdet av utgående skuldposter bestäms med hän- lager, pågående arbeten samt syn till förhållandena vid fordrings- och skuldposter beskattningsårets utgång. Somsamt avsättningar bestäms värde av ingående lager, med hänsyn till förhållandena pågående arbeten samt for- vid beskattningsårets drings- och skuldposter tas utgång. Som värde av ingående upp värdet av närmast före- lager, pågående arbeten samt gående beskattningsårs utgåen-fordrings- och skuldposter de lager, pågående arbeten och avsättningar tas upp samt fordrings- och värdet av närmast föregående skuldposter. beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar. Har det bokförda resulta- Har det bokförda tet påverkats av att bland resultatet påverkats av att intäkterna har tagits upp bland intäkterna har tagits belopp, som inte skall be- upp belopp, som inte skall skattas som inkomst, eller beskattas som inkomst, uteslutits belopp, som eller uteslutits belopp, borde ha medräknats, eller som borde ha medräknats, bland kostnaderna har eller bland kostnaderna tagits upp belopp, som inte har tagits upp belopp, som är avdragsgilla vid inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen, skall inkomstberäkningen, skall resultatet justeras så att resultatet justeras så att det kan läggas till grund fördet kan läggas till grund inkomstberäkningen enligt för inkomstberäkningen denna lag. I de fall enligt denna lag. I de resultatet har påverkats av fall resultatet har påver- att lager, pågående arbeten kats av att lager, pågående eller fordringspost har arbeten eller tagits upp med för lågt fordringspost har tagits belopp eller skuldpost med upp med för lågt belopp för högt belopp skall dock påeller skuldpost eller yrkande av den avsättningar med för högt skattskyldige justering av belopp skall dock på yr- det bokförda resultatet kande av den skattskyldige underlåtas i den mån det är justering av det bokförda uppenbart att denne - i resultatet underlåtas i den överensstämmelse med reglernamån det är uppenbart att för inkomstberäkning i denna denne - i överensstämmelse lag - genom större avskriv- med reglerna för inkomst- ningar på anläggningstill- beräkning i denna lag - gångar än som skett skulle hagenom större avskrivningar kunnat redovisa ett lägre på anläggningstillgångar än resultat än det som skulle som skett skulle ha kunnat framkomma efter jus- redovisa ett lägre resultat teringen. än det som skulle framkomma efter justeringen. Vid beräkning av inkomst enligt bokföringsmässiga grunder skall iakttas, att en inkomst skall anses ha åtnjutits under det år, då den enligt god redovisningssed eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmänt brukligt bör tas upp som intäkt i räkenskaperna, även om inkomsten ännu inte har uppburits kontant eller eljest kommit den skattskyldige tillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmed jämförligt sätt. Vad som gäller i fråga om inkomstposterna tillämpas också i fråga om utgiftsposterna. I fråga om tiden för inkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar tas upp som inkomst under det år, då de uppkommer, och att räntor hänförs till inkomsten , på vilket de belöper, i bägge fallen oberoende av om de verkligen har influtit under nämnda år eller inte. Å andra sidan bör förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindre del belöper på ett kommande år, till denna del bokföringsmässigt hänföras till det sistnämnda årets inkomst. Avdrag för ränta på lån ur statens lånefond för lån med uppskjuten ränta åtnjuts då räntan har betalats. Vid tillämpning av föregående stycke skall iakttas bl. a. att värdet av avyttrade varor skall - även om fakturering inte skett - redovisas som fordran, såvida varorna levererats till den nye ägaren före årets utgång. Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, som skall erläggas under loppet av , får som intäkt tas upp den del av köpeskillingen som influtit under . I fråga om avdrag för kostnader för reparation och underhåll av fastighet gäller även punkt 4 tredje och fjärde styckena av anvisningarna till 23 §. Om beskattningsmyndighet, med frångående av den skattskyldiges på hans räkenskaper grundade inkomstberäkning, som inkomst beskattat vinst, som i bokföringen framkommer som vinst först ett senare år, skall vid inkomstberäkningen för det följande år, då vinsten redovisas i bokföringen, det sistnämnda årets bokförda resultat justeras på sådant sätt att den redan beskattade vinsten inte beskattas en gång till. Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighet ansett att en förlust, som är i och för sig avdragsgill, inte får beaktas vid inkomstbe- räkningen då den redovisats i räkenskaperna eller beskattnings- myndighet i annat fall visst år frångått den skattskyldiges bokföring på sådant sätt att det påverkar följande års inkomstberäkning. ------------------------------------------------------- Har intäkter eller utgif- Har intäkter eller utgif- ter avseende viss egendom ter avseende viss egendom vid den närmast föregående vid den närmast föregående taxeringen till statlig in- taxeringen till statlig komstskatt hänförts till inkomstskatt hänförts till inkomstslaget kapital och inkomstslaget kapital och sker beskattning vid den sker beskattning vid den aktuella taxeringen i aktuella taxeringen i inkomstslaget näringsverk- inkomstslaget näringsverk- samhet skall den skattskyl- samhet skall den dige ta upp sådana ingående skattskyldige ta upp sådana tillgångs- och skuldposter ingående tillgångs-och som erfordras för att någon skuldposter samt av- intäkt eller utgift inte sättningar som erfordras för skall beskattas två gånger att någon intäkt eller eller lämnas obeskattad på utgift inte skall beskat- grund av skiftet av tilläm- tas två gånger eller lämnas pligt inkomstslag. obeskattad på grund av skiftet av tillämpligt inkomstslag. 3 § 7-11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har motsvarande tillämpning vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av realisationsvinst eller realisationsförlust som är hänförlig till näringsverksamhet tillämpas 24 § 1-5 mom., 27 § 1-4 mom., 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § nämnda lag. ------------------------------------------------------- 2.5 Tillgångar avsedda för 2. Tillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning omsättning eller förbrukning (lager) får inte tas upp (lager) får inte tas upp till lägre värde än det lägstatill lägre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet och av anskaffningsvärdet och verkliga värdet. Begreppen verkliga värdet. Begreppen anskaffningsvärde och anskaffningsvärde och verkligt värde har den in- verkligt värde har den nebörd som anges i 13 § andrainnebörd som anges i 13 § stycket och 14 § andra andra stycket och 14 § stycket bokföringslagen andra stycket (1976:125). bokföringslagen (1976:125) eller , i förekommande fall, 4 kap. 9 § andra fjärde styckena årsredovisningslagen (1995:000), 4 kap. 1 § lagen (1995:000) om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag eller 4 kap. 1 § lagen (1995:000) om års- redovisning i försäkringsföretag. Vid bestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall de lagertillgångar, som ligger kvar i den skattskyldiges lager vid beskattningsårets utgång, anses som de av honom senast anskaffade eller tillverkade. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får annat varulager än lager av fastigheter och liknande tillgångar och lager av aktier, obligationer, lånefor- dringar och liknande tillgångar tas upp till lägst av det samlade an- skaffningsvärdet. Djur i jordbruk och renskötsel skall alltid anses som lager. Sådant lager får inte tas upp till lägre belopp än av den genomsnittliga produktionskostnaden för djur av det slag och den ålderssammansättning som det är fråga om. Djuren behöver dock inte i något fall tas upp till ett högre belopp än som motsvarar djurens sammanlagda allmänna saluvärde. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer för varje taxeringsår föreskrifter för beräkning av produktionskostnaden. Har denna kostnad inte fastställts, t. ex. i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret tas upp lägst till av det lägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Nedskrivning av värdet på rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt (kontraktsnedskrivning) får godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Beträffande värdet på rättigheter till leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt kan avskrivning (kontraktsavskrivning) godkännas endast i den mån den skattskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, som driver bank- eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annan skattskyldig, för vilken aktien utgör omsättningstillgång, och är det inte uppenbart att den skattskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskilt värde för honom med hänsyn till hans näringsverksamhet, får sådan nedgång i aktiens värde som beror på utdelning till den skattskyldige av medel, vilka fanns hos det utdelande bolaget vid förvärvet och inte motsvarar tillskjutet belopp, inte föranleda att aktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldige tas upp till lägre belopp än som motsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådan utdelning skett, tagits upp till lägre belopp än den skattskyldiges anskaffningskostnad, får aktien vid utgången av det beskattningsår, under vilket utdelningen äger rum, inte tas upp till lägre belopp än aktiens värde i beskattningshänseende vid ingången av med tillägg av ett belopp, som motsvarar skillnaden mellan den skattskyldiges anskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, dock högst av det utdelade beloppet. Sker utdelning utan att det värde för aktien, som ligger till grund för beräkningen av den skattskyldiges inkomst, påverkas och medför detta att den skattskyldige efter överlåtelse av aktien eller upplösning av bolaget redovisar förlust, skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning som avses i detta stycke anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta stycke gäller även beträffande andel i ekonomisk förening. Med tillskjutet belopp avses därvid inbetald insats. Bestämmelserna gäller också vid förvärv av aktie eller andel i utländsk juridisk person. I detta fall saknar det betydelse om den skattskyldige genom förvärvet erhåller en tillgång av verkligt och särskilt värde. I fråga om aktier som utgör lager gäller vidare följande.