prop · GJ03162 · 1996-01-01 00:00:00 — arbetstagaren anses ha arbetat om han eller hon t.ex. varit studieledig. Vidare gäller att om ett lägre mått för ordinarie arbetstid än /vecka följer av avtal, skall med övertid förstås sådan tid som överstiger detta mått. Om ordinarie arbetstid är lägre än lagens /vecka blir följdaktligen det totala antalet tillåtna timmar också lägre. Arbetstiden beräknas enligt arbetstidslagen på kalenderperioder, vilket medför att perioderna är förutbestämda. Direktivets beräkningsperioder kan vara rullande. Av betydelse är även att semesterlagen ger rätt till längre ledighet än vad som följer av EG-direktivets bestämmelse om semester. Vidare kan märkas att sjukdom under semester medför enligt semesterlagen rätt för arbetstagaren att skjuta på semesterledigheten. Vi menar att en samlad bedömning av det svenska regelverket (främst arbetstidslagen, ledighetslagstiftning, semesterlagen och arbetsmiljölagen) medför att detta måste tillmätas ett för arbetstagarna högre skyddsvärde. Ändringar i det svenska regelsystemet föreslås därför inte. Alla arbetstagare skall enligt EG-direktivet erhålla en årlig betald semester . Närmare föreskrifter om rätten till och beviljandet av sådan semester får bestämmas nationellt. Den svenska semesterlagen stadgar att alla arbetstagare har rätt till 25 dagars semester . Lagen anger bestämmelser angående intjänandet av rätten till semester och semesterlön. EG-direktivet föranleder oss inte att föreslå några förändringar i det svenska regelsystemet. EG-direktivet innehåller två regler angående begränsning av nattarbete. Den första regeln stadgar att nattarbetet inte får överstiga i genomsnitt . Den andra regeln säger att för arbeten som innebär säskilda risker eller stor fysisk eller mental ansträngning får nattarbetet inte överstiga då nattarbetet utförs. Det är i detta fall alltså inte tillåtet att genomsnittsberäkna arbetstiden. Medlemsstaterna får enligt direktivet fastställa en beräkningsperiod för beräkning av den genomsnittliga arbetstiden enligt den första regeln. Beräkningsperioden får inte inkludera veckovilan , vilket innebär att de i genomsnitt kan beräknas /vecka (x ). Vidare får medlemsstaterna i vissa fall avvika från tillämpningen av båda reglerna, dvs. både vad avser längden på arbetspassen och vad avser förbudet mot genomsnittsberäkning. Arbetstidslagen utgår från ett nattarbetsförbud och i nattvilan skall ingå tiden mellan och . Avvikelser från nattarbetsförbudet får ske i vissa fall. Nattarbete med stöd i arbetstidslagen står under myndighets tillsyn och kontroll. Vid en samlad bedömning får anses att det svenska regelsystemets bestämmelser (främst arbetstidslagens nattarbetsförbud, arbetsmiljölagen, bestämmelserna om tillsyn och kontroll samt ledighetslagstiftningen) har ett väl så högt skyddsvärde som direktivets båda regler om begränsning av nattarbete. Vi föreslår därför inga förändringar i det svenska regelsystemet. Hälsoundersökning och omplacering av nattarbetande till dagarbete Nattarbetande skall enligt EG-direktivet ha rätt till fri hälsoundersökning innan de påbörjar sin anställning och därefter till regelbundna sådana undersökningar. Om den nattarbetande har hälsoproblem som kan anses bero på nattarbetet skall denne om möjligt omplaceras till dagarbete. Arbetsmiljölagen innehåller bestämmelser (kap. 4) om bemyndiganden. En sådan bestämmelse behandlar regeringens eller myndighets möjlighet att utfärda föreskrifter om skyldighet att vid vissa riskfyllda arbeten föranstalta om läkarundersökning. Vi anser att regeringen med stöd av denna bestämmelse bör uppdra åt Arbetarskyddsstyrelsen att utfärda föreskrift angående hälsoundersök- ningar vid nattarbete. Beträffande rätten till omplacering konstaterar vi att i arbetsmiljölagens tredje kapitel stadgas att arbetsgivaren bl.a. skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika ohälsa på arbetsplatsen. Detta innebär ytterst en omplaceringsskyldighet. Till detta kommer det skydd som ges genom regeln i lagen om anställningskydd om att en uppsägning inte är sakligt grundad om arbetsgivaren skäligen kan erbjuda annat arbete hos sig. Dessa stadganden sammantagna torde innebära att en rätt motsvarande den som stadgas i EG- direktivet redan finns i svensk rätt. Vi föreslår alltså inga förändringar i det svenska regelsystemet med anledning av direktivets regel om omplacering. EG-direktivet anger att medlemsstaterna får meddela särskilda regler till skydd för vissa kategorier arbetstagare. Detta föranleder oss inte att föreslå någon förändring av det svenska regelsystemet. Anmälan om regelbunden sysselsättning av nattarbetande En arbetsgivare som regelbundet använder nattarbetande skall anmäla detta till behöriga myndigheter om dessa begär det. Bestämmelsen motsvaras i det svenska regelsystemet av arbetstidslagen bestämmelse om arbetsgivares upplysningsplikt. Vi föreslår således inga förändringar i det svenska regelsystemet. Skydd av hälsa och säkerhet Arbetstagare som arbetar natt och skift skall enligt EG-direktivet erhålla ett skydd som motsvarar arten av deras arbete. Skyddsanordningar skall finnas tillgängliga alla tider då arbete bedrivs. Dessa bestämmelser motsvaras i av andra och tredje kapitlen i arbetsmiljölagen och föranleder oss inte att föreslå förändringar i det svenska regelsystemet. Arbetsgivare skall enligt EG-direktivet iaktta principen att arbetet anpassas till arbetstagaren. Denna bestämmelse motsvaras av arbetsmiljölagens allmänna skyddsbestämmelser i andra och tredje kapitlen. Bestämmelsen föranleder således inga förändringsförslag avseende det svenska regelsystemet. Vi har konstaterat att EG-direktivet i princip inte föranleder några för- ändringsförslag vad avser den lagreglerade arbetstiden. Arbetstidslagen är dock dispositiv till förmån för kollektivavtal. Arbetstidslagens disposivitet innebär att lagstiftaren inte sätter andra gränser än vad som följer av arbetsmiljölagens allmänna skyddsbestämmelser för vad arbetsmarknadens parter kan avtala i kollektivavtal. EG-direktivet medför emellertid att vissa gränser i fortsättningen måste iakttas. Detta måste framgå av arbetstidslagen och en hänvisning bör därför göras i lagen till EG-direktivet. Arbetsmarknadens parter skall således ha möjlighet att även fortsättningsvis fritt avtala om arbetstidsfrågor, men de skall göra detta inom EG-direktivets ramar. Parterna har därvid att bedöma om de regler som avtalas har ett skyddsvärde som minst motsvarar EG-direktivets regler. Om inte kollektivavtal kan slutas om avvikelser från arbetstidslagen kan Arbetarskyddsstyrelsen i vissa fall bevilja dispens. Genom dispens kan beviljas avvikelse från en rad av lagens bestämmelser beträffande arbetstidens omfattning och viloperioder. Arbetarskyddsstyrelsen har fortsättningsvis vid beviljandet av dispenser att hålla sig inom direktivets ramar. Om ett kollektivavtal har ersatt arbetstidslagens regler om arbetstid faller myndighetstillsynen (av lagens efterlevnad) bort. Vad gäller den del av arbetstiden som inte är reglerad i kollektivavtal skall tillsynen i fortsättningen även avse EG-direktivets regler i den mening att direktivets lägsta godtagbara skyddsnivåer inte underskrids. Om ett kollektivavtal tecknas om arbetstidsfrågor bortfaller alltså myn- dighetstillsynen på detta område. Detta medför även att lagens sanktioner bortfaller. Då vi föreslår att arbetstidslagen tillförs en bestämmelse som säger att kollektivavtal måste hållas inom EG-direktivets ramar, bör för att säkerställa efterlevnaden sådan föreskrift sanktioneras. Vi föreslår dels en regel som markerar att avtal eller del därav, i den mån det innebär att regler med ett lägre skyddsvärde skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av EG-direktivet är ogiltiga. Vanligare torde dock bli att det är tillämpningen av visst kollektivavtal i det enskilda fallet som förklaras ogiltigt. Vidare bör brott mot EG-direktivets minsta godtagbara skyddsnivåer kunna medföra att skadestånd utdöms. Konsekvenser av våra förslag Vi anser att konsekvenserna av våra förslag är mycket begränsade. Själva avsikten med vårt arbete i denna del har ju varit att hålla förändringsförslaget till ett nödvändigt minimum. Av detta följer att våra förslag inte torde betyda något vad gäller jämställdheten mellan kvinnor och män, regionalpolitiskt eller för statens utgifter. Vi skall i vårt fortsatta arbete återkomma till konsekvenserna av olika arbetstidsförslag på produktivitet, sysselsättning, jäm- ställdhet, osv. Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) Härigenom föreskrivs i fråga om arbetstidslagen (1982:673) dels att 1, 3, 19 och 20 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en 24 a §. Denna lag gäller, med de inskränkningar som anges i 2 §, varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. -------------------------------------------------------------------- Om arbetstiden för minderåriga skyddsbestämmelser vad finns ytterligare bestämmelser i avser förläggning av arbetstid 5 kap. arbetsmiljölagen finns i 2 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160). (1977:1160). Särskilda bestämmelser om arbetstiden för minderåriga finns i 5 kap. den lagen. -------------------------------------------------------------------- Genom kollektivavtal som har Genom kollektivavtal som har slu- slutits eller godkänts av central tits eller godkänts av central ar- arbetstagarorganisation får göras betstagarorganisation får, under antingen undantag från lagens förutsättning att avtalet inte in- tillämpning i dess helhet eller nebär att regler med ett lägre avvikelser från bestämmelserna i 5 skyddsvärde skall tillämpas för och 6 §§, 7 § andra stycket, 8 - 10arbetstagarna än vad som följer av §§, 12 - 14 §§ samt 15 § andra och /104/EEG av tredje styckena. Vidare får , göras raster bytas ut mot måltids- antingen undantag från lagens uppehåll genom sådana kollektivav- tillämpning i dess helhet eller tal. avvikelser från bestämmelserna i 5 Avvikelser från 8 §, 9 § andra och och 6 §§, 7 § andra stycket, 8 - 10 tredje styckena, 10 § och 13 § får §§, 12 - 14 §§ samt 15 § andra och göras även med stöd av kollekti- tredje styckena. Vidare får raster vavtal som har slutits av en bytas ut mot måltidsuppehåll genom lokal arbetstagarorganisation. Sådana avvikelser gäller dock Avvikelser från 8 §, 9 § andra och av högst en månad, tredje styckena, 10 § och 13 § får räknat för avtalets göras även med stöd av kollekti- ingående. vavtal som har slutits av en En arbetsgivare som är bunden lokal arbetstagarorganisation. av ett sådant kollektivavtal som Sådana avvikelser gäller dock under avses i första och andra styckena av högst en månad, räknat från får tillämpa avtalet även för avtalets ingående. arbetstagare som inte är En arbetsgivare som är bunden av medlemmar av den avtalsslutande ett sådant kollektivavtal som arbetstagarorganisationen men avses i första och andra styckena sysselsätts i arbete som avses får tillämpa avtalet även på med avtalet. arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Ett avtal är ogiltigt i den mån det innebär att regler med ett läg- re skyddsvärde skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av /104/EEG av . Kan kollektivavtal som avses i 3 § inte träffas får Arbetarskyddsstyrelsen, om det finns särskilda skäl, 1. medge avvikelse från 5 §, 6 §, 9 § andra och tredje styckena och 12 §, 2. medge undantag från 8 § vad avser begränsningen av övertidsuttag av eller under en kalendermånad, 3. medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, 4. medge ytterligare mertid utöver allmän mertid med högst under ett kalenderår, 5. medge avvikelse från 13 och 14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. -------------------------------------------------------------------- Arbetarskyddsstyrelsens beslut enligt denna paragraf får inte innebära att regler med ett lägre skyddsvärde skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av /104/EEG av . 20 § -------------------------------------------------------------------- Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetarskyddsstyrelsen och yrkes- yrkesinspektionen skall utöva inspektionen skall utöva tillsyn tillsyn över efterlevnaden av över efterlevnaden av denna lag denna lag och de föreskrifter som och de föreskrifter som meddelats meddelats med stöd av lagen. med stöd av lagen. Vid denna till- syn skall även iakttas att inte regler med ett lägre skyddsvärde tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av /104/EEG av . En arbetsgivare som bryter mot 3 § denna lag på så sätt att avtalet innebär att regler med ett lägre skyddsvärde skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av /104/EEG, skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skades- tåndet sättas ned eller helt falla bort. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet EG:s arbetstidsdirektiv och dess konsekvenser för det svenska regelsystemet (SOU 1995:92) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Hovrätten för , , Riksåklagaren, , , , , , , , vid , , , Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetsdomstolen, , , , , , i , , Akademikers och . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) Härigenom föreskrivs1 i fråga om arbetstidslagen (1982:673) dels att 1, 3, 19 och 20 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 24 a §, av följande lydelse. Denna lag gäller, med de inskränkningar som anges i 2 §, varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. -------------------------------------------------------------------- Om arbetstiden för minderåriga skyddsbestämmelser om finns ytterligare bestämmelser i förläggning av arbetstid finns i 2 5 kap. arbetsmiljölagen kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160). (1977:1160). Särskilda bestämmelser om arbetstiden för minderåriga finns i 5 kap. den lagen. -------------------------------------------------------------------- Genom kollektivavtal som har Genom kollektivavtal som har slu- slutits eller godkänts av en cen- tits eller godkänts av en central tral arbetstagarorganisation får arbetstagarorganisation får göras göras antingen undantag från antingen undantag från lagens lagens tillämpning i dess helhet tillämpning i dess helhet eller eller avvikelser från bestämmel- avvikelser från bestämmelserna i 5 serna i 5 och 6 §§, 7 § andra och 6 §§, 7 § andra stycket, 8 - 10 stycket, 8 - 10 §§, 12 - 14 §§ samt§§, 12 - 14 §§ samt 15 § andra och 15 § andra och tredje styckena. Dessa undantag Vidare får raster bytas ut mot eller avvikelser får göras under måltidsuppehåll genom sådana kol- förutsättning att avtalet inte lektivavtal. innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden.2 Vidare får raster bytas ut mot mål- tidsuppehåll genom sådana kollekti- vavtal. Avvikelser från 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 10 § och 13 § får göras även med stöd av kollektivavtal som har slutits av en lokal arbetstagarorganisa- tion. Sådana avvikelser gäller dock av högst en månad, räknat för avtalets ingående. En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. -------------------------------------------------------------------- Ett avtal är ogiltigt i den ut- sträckning det innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av rådets direktiv /104/EG. Kan kollektivavtal som avses i 3 § inte träffas får Arbetarskyddsstyrelsen, om det finns särskilda skäl, 1. medge avvikelse från 5 §, 6 §, 9 § andra och tredje styckena och 12 §, 2. medge undantag från 8 § vad avser begränsningen av övertidsuttag av eller under en kalendermånad, 3. medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, 4. medge ytterligare mertid utöver allmän mertid med högst under ett kalenderår, 5. medge avvikelse från 13 och 14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. -------------------------------------------------------------------- Arbetarskyddsstyrelsens beslut enligt denna paragraf får inte in- nebära att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av rådets direktiv /104/EG. Detta gäller även tillstånd enligt 9 § tredje stycket. **FOOTNOTES** 1 Jfr rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EGT nr L 307, 13.12.1993, s. 18, Celex 393L0104). 2 EGT nr L 307, 13.12.1993, s. 18 (Celex 393L0104). -------------------------------------------------------------------- Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetarskyddsstyrelsen och yrkes- yrkesinspektionen skall utöva inspektionen skall utöva tillsyn tillsyn över efterlevnaden av över efterlevnaden av denna lag denna lag och de föreskrifter som och de föreskrifter som meddelas meddelas med stöd av lagen. med stöd av lagen. Vid denna till- syn skall även iakttas att inte mindre förmånliga regler tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av rådets direktiv /104/EG. -------------------------------------------------------------------- En arbetsgivare som bryter mot 3 § denna lag på så sätt att avtalet innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av rådets direktiv /104/EG, skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skades- tåndet sättas ned eller helt falla bort. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 3 Senaste lydelse 1986:56. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , f.d. presidenten i Försäk- , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt 3 § första stycket i dess nuvarande lydelse får genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation göras antingen undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa angivna lagrum. I 3 § andra stycket finns bestämmelser om att avvikelser från vissa lagrum får göras även med stöd av kollektivavtal som har slutits av en lokal arbetstagarorganisation. I remissen föreslås att det i första stycket förs in en bestämmelse om s.k. EG-spärr. Bestämmelsen innebär att undantag eller avvikelser i kollektivavtal får göras endast under förutsättning att avtalet inte innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av EG:s arbetstidsdirektiv. Enligt Lagrådets mening föranleder den föreslagna bestämmelsen vissa invändningar. Det får förutsättas att det i en del fall kan bli svårt att avgöra om ett kollektivavtal innebär mindre förmånliga regler än EG-direktivet. Bestämmelsen kan därför leda till osäkerhet för arbetsmarknadens parter vid slutande av kollektivavtal. Synpunkter av detta slag har förts fram vid remissbehandlingen av det utredningsförslag som ligger till grund för lagrådsremissen. Såvitt framgår av remissprotokollet har emellertid de centrala organisationerna på arbetsmarknaden inte motsatt sig den föreslagna lösningen. Med beaktande härav anser Lagrådet att den ifrågavarande bestämmelsen bör kunna godtas, åtminstone i avvaktan på den totala översyn av arbetstidslagen som pågår. Lagrådet förordar emellertid att bestämmelsen om EG-spärr tas in i fjärde stycket i 3 § och samordnas med den regel om ogiltighet som enligt lagrådsremissen skall placeras där. På det sättet klargörs bl.a. att EG-spärren gäller också beträffande sådana avtal som avses i 3 § andra stycket. Lagrådet föreslår att 3 § fjärde stycket får följande lydelse: "Undantag och avvikelser från lagen enligt denna paragraf får göras endast under förutsättning att de inte innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av direktivet." Lagrådet konstaterar att det valda tillvägagångssättet vid genomförandet av direktivet innebär att direktivets bestämmelser inte i sin helhet kommer att gälla som svensk lag. I 20 § föreslås en ny andra mening enligt vilken vid sin tillsyn skall iaktta att inte mindre förmånliga regler tillämpas för arbetstagarna än som följer av direktivet. Eftersom direktivets bestämmelser, till den del de inte införts i svensk rätt, inte heller är direkt tillämpliga här, torde Arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens tillsyn rent formellt inte kunna omfatta mer än som redan följer av paragrafens första mening, nämligen efterlevnaden av arbetstidslagen och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Enligt vad som anförs i remissprotokollet är emellertid syftet med den föreslagna regeln framför allt att erinra tillsynsmyndigheten om att tolkningen och tillämpningen av lagen i de avseenden, i vilka bestämmelserna är mindre precisa än direktivets, skall ske utifrån direktivets perspektiv. Detta syfte torde kunna tillgodoses utan en uttrycklig bestämmelse i lagen. Lagrådet för- ordar därför att någon ändring inte görs i 20 §. I en föreslagen ny paragraf, 24 a §, införs en skadeståndsskyldighet för arbetsgivare som bryter mot 3 § arbetstidslagen på så sätt att avtalet innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av EG-direktivet. Innebörden av denna bestämmelse är inte helt klar. Av 3 § fjärde stycket framgår att ett kollektivavtal är ogiltigt i den mån det strider mot EG- spärren. Bestämmelsen om skadeståndsskyldighet synes ta sikte på arbetsgivare som tillämpar ett avtal som strider mot EG-spärren trots att avtalet är ogiltigt eller innan det har konstaterats att det inte är gällande. Med hänsyn bl.a. till att det i många fall kan vara svårt för en enskild arbetsgivare att avgöra om ett träffat kollektivavtal strider mot EG-spärren eller ej, framstår regeln om skadeståndsskyldighet som tämligen långtgående. Det föreslås visserligen att det i andra stycket i 24 a § skall föras in en regel om att skadeståndet skall sättas ned eller helt falla bort, om det är skäligt. Även med denna möjlighet till nedsättning eller eftergift kan det emellertid enligt Lagrådets mening ifrågasättas om skadeståndsbestämmelsen är motiverad. Om bestämmelsen behålls, bör den i varje fall formuleras om, så att innebörden blir tydligare. Den kan lämpligen ges följande utformning. "En arbetsgivare som tillämpar sådana bestämmelser i ett kollektivavtal som strider mot 3 § fjärde stycket skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som skett. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort." Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:162 EG:s arbetstidsdirektiv.