prop · GJ03105 · 1996-01-01 00:00:00 — Inom ramen för EU:s strukturfondspolitik får del av bl.a. olika åtgärder, som innebär främjande av landsbygdsutveckling. har aktivt medverkat i framtagande av underlag för strukturfondsprogram för mål 6, utarbetat förslag till strukturfondsprogram för 5b Skärgården samt utarbetat förslag till program för gemenskapsinitiativet LEADER. Regeringen har beslutat att skall vara sekretariat för de fem övervakningskommittéer som skall bildas för mål 5b. Verket skall dessutom vara beslutsorgan för åtgärder inom programmet LEADER och sekretariat åt över- vakningskommittén för detta program. har redan beslutat om vissa medel för detta ändamål (prop.1994/95:161 s. 59-60, bet. 1994/95:AU13, rskr. 1994/95:425). Ytterligare resurser bör dock tilldelas verket för att genomföra de nya uppgifterna. Medelsbehovet för detta beräknas till . Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Invandrarnas sysselsättningssituation har trendmässigt försämrats och medfört negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för både individen och samhället i stort. Den höga arbetslösheten bland invandrare resulterar i utanförskap, marginalisering och risk för etniska konflikter. För att vända utvecklingen och förhindra etableringen av ett etniskt segregerat samhälle är det nödvändigt att invandrarna i ökad utsträckning får fotfäste på arbetsmarknaden. (Ku 1994:11) har avlämnat ett delbetänkande, Arbete till Invandrare (SOU 1995:76), med förslag om att främja invandrarnas arbetsmarknadssituation. Invandrarpolitiska kommitténs delbetänkande bereds nu inom och kommer, tillsammans med det betänkande som kommittén om arbetsmarknadspolitkens roll, omfattning, inriktning och avgränsning (A 1994:01) kommer att presentera , att vara underlag för de förslag till åtgärder som regeringen kommer att lägga fram i en proposition . (), i (LO) och () har i en gemensam rekommendation betonat vikten av att förebygga rasdiskriminering och främlingsfientlighet samt att främja lika möjligheter på arbetsplatsen. Organisationerna ser det som angeläget att skapa ett demokratiskt, pluralistiskt samhälle som kännetecknas av solidaritet och respekt för alla människors värdighet. En nationell kommitté (C 1994:04) har bedrivit en ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism inom ramen för motsvarande arbete. Ungdomskampanjen har under innevarande budgetår finansierats med från anslaget Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Syftet med ungdomskampanjen har varit att stärka respekten och förståelsen för ett mångkulturellt samhälle. Utöver ungdomar har företrädare för privat närings- liv, myndigheter och organisationer medverkat i kampanjen bl.a. genom att öppna sina organisationer för information, dialog samt potentiella arbetstillfällen. De har därigenom medverkat till att skapa goda förebilder för tolerans och öppenhet i kampen mot främlingsfientlighet och rasism och i detta syfte gått samman i en opinionsledargrupp under arbetsnamnet 2000-gruppen. Opinionsledargruppen har i ett manifest angett att den aktivt vill verka för en ny och positiv samhällsanda genom att, i samverkan med arbetstagarnas representanter, stärka insikten hos såväl medlemmarnas anställda som i samhället i stort om det betydande värde som ligger i att bejaka och ta tillvara som en mångkulturell nation. Målet är bl.a. att stödja och uppmuntra att nya vägar prövas för att öka antalet yngre anställda och bland dessa en representativ andel med invandrarbakgrund. 2000-gruppen avser att bilda ett institut och fortsätta med sin verksamhet även efter det att ungdomskampanjen avslutats . Institutets främsta uppgifter kommer att bli opinionsbildning, faktainsamling och kunskapsförmedling i frågor som rör mångkulturell kompetens. Avsikten är att verka utifrån en liten organisatorisk bas som huvudsakligen finansieras med medlemsavgifter. En strävan är att successivt öka antalet medlemmar. Samverkan för ömsesidig nytta har inletts med SIQ). Det gemensamma intresset ligger i att det finns en tydlig kvalitetsaspekt i att bättre utnyttja den mång- kulturella kompetensen i . Regeringen välkomnar de initiativ som tagits av företag, myndigheter och organisationer för att främja invandrarnas situation på arbetsmarknaden och motverka främlingsfientlighet och rasism. Vad som är angeläget är att initiativen får praktiskt genomslag och reellt påverkar invandrarnas integration på arbetsmarknaden. Regeringen förutsätter att den gemensamma rekommendationen från SAF, LO och TCO att förebygga diskriminering och främlingsfientlighet samt att främja lika möjligheter på arbetsplatsen kommer att leda till åtgärder från parterna på det lokala planet. Regeringen ser mycket positivt på det frivilliga initiativet att inrätta ett institut som arbetar med att ta tillvara landets mångkulturella resurser på arbetsmarknaden. För näringslivet har detta betydelse bl.a. för att stärka konkurrenskraften såväl internationellt som på hemmamarknaden. Institutet bör därför utvecklas och bygga på den drivkraft som finns i det privata näringslivet. Även många myndigheter torde ha ett eget intresse av institutets arbete. Staten bör också medverka och ekonomiskt stödja markera dess legitimitet och för att positiva erfarenheter från institutets arbete och de företag och myndigheter som är medlemmar skall få en bred spridning bland andra företag m.fl. Detta stöd är särskilt viktigt under institutets uppbyggnadsskede. bör dock vara av den storleken att institutet inte blir beroende av detta för sin drift och utveckling. Regeringen föreslår att godkänner att högst av medlen under anslaget Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism får användas för att stödja syftet att främja tillvaratagande av mångkulturell kompetens i arbetslivet. (elfte huvudtiteln) Flertalet av förslagen inom område härrör från variationer i betalningsflöden under det förlängda budgetåret, vilka regeringen inte hade full kännedom om när budgetpropositionen beslutades. Förslagen, som enbart är en tillfällig justering, medför således ingen ökad belastning på statsbudgeten . I budgetpropositionen /96 reserverades medel för vissa kommande utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa skulle kunna fullgöra åtaganden gentemot EU. Detta finansierades genom att återlägga en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna besparing på på myndigheternas förvaltningsanslag. I vårens kompletteringsproposition föreslog regeringen hur merparten av dessa medel skulle fördelas. Det stod emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle krävas för att bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu vissa ökningar av anslagen till , och . Arkiv, museer och kulturmiljövård I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . stadsarkiv har som uppgift att fungera som landsarkiv för regionala och lokala statliga myndigheter inom hela . Ersättningen till stadsarkiv regleras genom ett avtal mellan svenska staten och . uppgår ersättningen till och skall enligt avtalet betalas ut . Således uppstår utbetalningar under /96. I budgetförslaget för innevarande budgetår har anslaget till ökats med ersättningen . För att skall kunna fullfölja avtalet när det gäller den ersättning som skall betalas ut föreslår regeringen därför att anvisas för detta ändamål. medlemskap i innebär för vissa myndigheter ett aktivt deltagande i arbetet inom EU. För de ökade kostnader för resor m.m. som uppstår med anledning härav föreslår regeringen att anvisas . Regeringen föreslår att anvisas sammanlagt på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Regeringen föreslår att till , landsarkiven och på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Centrala museer: Myndigheter I statsbudgeten för innevarande budgetår har för detta ändamål uppförts ett ramanslag på , varav för Statens musiksamlingar . Statens musiksamlingar har sagts upp från de lokaler som byggdes för musikbiblioteket . Regeringen medgav av denna anledning att Statens musiksamlingar fick teckna hyresavtal fr.o.m. för en period avseende arkiv och kontor för musikbiblioteket på i . Hyresökningen för de nya lokalerna är . Hyresökningen för tiden 1996 är , varav Statens musiksamlingar finansierar . Regeringen föreslår att återstoden av beloppet, , anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Regeringen föreslår att till Centrala museer: Myndigheter på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Centrala museer: Stiftelser I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på , varav för Stiftelsen . Vid finns en personlig anställning som kontorist. Kostnaderna för den personliga anställningen har tidigare belastat det under sjunde huvudtiteln uppförda anslaget Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Då anslaget upphört fr.o.m. innevarande budgetår skall kostnaderna i stället ingå i Tekniska museets anslag. Regeringen föreslår att anslaget till ökas med för /96 för den personliga anställningen. Regeringen föreslår att till Centrala museer: Stiftelser på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett anslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår har för detta ändamål uppförts ett ramanslag på . medlemskap i innebär bl.a. att insatser för landskapsvård i fortsättningen kommer att ske inom ramen för EU:s program för miljöersättningar till jordbruket under nionde huvudtiteln (). Kostnader för administration m.m. ingår inte i de medel som beräknats för det nya miljöersättningsprogrammet utan skall betalas av medlemsländerna själva. Genom programmet kommer insatserna för landskapsvårdande åtgärder m.m. att bli mera omfattande än . Med anledning härav bör anvisas för de kostnader som är förknippade med ämbetets arbetsuppgifter inom ramen för miljöersättningsprogrammet. Vidare innebär medlemskapet att ärenden om export och återlämnande av kulturföremål mellan EU-länderna skall handläggas av svenska myndigheter. För ökade kostnader för ärendehandläggning m.m. bör anvisas . Slutligen innebär medlemskapet ett aktivt deltagande för vissa myndigheter i arbetet inom EU, vilket innebär ökade kostnader för resor m.m. bör anvisas för detta. Regeringen föreslår således att anvisas sammanlagt på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Kulturmiljövård och B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för ändamålet Kulturmiljövård uppfört ett förslagsanslag på och för ändamålet Kulturstöd vid ombyggnad m.m. ett förslagsanslag på . Från anslaget B 15. Kulturmiljövård utgår bidrag enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Medel får även utgå till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Frågor om bidrag prövas av eller, efter bemyndigande, av . Från anslaget utgår också ersättning enligt 2 kap. 7, 8, 14-16 §§ samt 3 kap. 10 och 12 §§ lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Under /96 får bidrag och andra åtgärder för byggnadsvård samt fornminnes- och kulturlandskapsvård beslutas inom en ram på . Från anslaget B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. utgår bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse enligt 2 § förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Under /96 får åtgärder beslutas som motiveras av antikvariska skäl inom en ram motsvarande . Av ramen får högst disponeras för arkeologiska undersökningskostnader i samband med bostadsbebyggelse enligt 7 § förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Medlen disponeras även av för avräkningar i enlighet med förordningen (1983:102) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. och förordningen (1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. har hemställt att beslutsramen för anslaget B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. får användas för omfördelning till anslaget B 15. Detta för att uppnå ett mer effektivt utnyttjande av tillgängliga medel ur kulturhistorisk synpunkt. Det nya systemet för kulturstöd vid ombyggnad av bostadshus har verkat . har genomfört den delegering av beslut om stödet till länsstyrelserna som var avsedd. Lågkonjunkturen innebär att bostadsbyggandet har en exceptionellt låg omfattning. Därför är efterfrågan på kulturstöd vid bostadsombyggnad också låg. Däremot är efterfrågan på vård och underhåll av andra kulturbyggnader under anslaget till kulturmiljövård fortfarande stor. Detta bidrag begränsas dock av en väsentligt mindre ram. Ur kulturhistorisk synpunkt är det angeläget att de befintliga beslutsramarna utnyttjas effektivt. Regeringen anhåller därför om bemyndigande att vid behov få använda beslutsramen under anslaget B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. för beslut om bidrag till byggnadsvård under anslaget B 15. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att vid behov få använda beslutsramen för anslaget Kulturstöd vid ombyggnad m.m. för beslut om bidrag till byggnadsvård under anslaget Kulturmiljövård. C. Konstarterna och det tryckta ordet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . medlemskap i innebär för vissa myndigheter ett aktivt deltagande i arbetet inom EU. För de ökade kostnader för resor m.m. som uppstår med anledning härav föreslår regeringen att anvisas . Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett ramanslag på . Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på , varav för Svenska pennklubben , Stiftelsen och för Stiftelsen . utdelar varje höst ett gäststipendium till flykting- författare. Statens bidrag till detta är . I statsbudgeten har anslaget beräknats för endast ett och ett halvt stipendium. För att Svenska PEN- klubben skall kunna betala ut hela stipendiet bör anslaget därför öka med . Under anslaget erhåller Stiftelsen bidrag för föreställningsverksamheten vid och vid och Stiftelsen bidrag för kurs- och föreställningsverksamheten. Då föreställningarna till väsentlig del äger rum , har bidragen i sin helhet betalats ut till stiftelserna . I statsbudgeten har bidraget beräknats . För att stiftelserna skall kunna få fullt bidrag även bör anslaget öka med . Regeringen föreslår att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Till och med /95 var medlen uppförda under ett obetecknat anslag. Anslaget fördes upp första gången /83. 1981/82:100 bil. 12 förordade föredraganden att medel för visningsersättning skulle anvisas som ett fast anslag och tillföras en fond, kallad . hade inget att erinra mot det anförda och anvisade medel för ändamålet under ett obetecknat anslag. Någon fondbildning i egentlig mening har dock inte skett och det är oklart huruvida detta var regeringens och avsikt. I stället har medlen på vanligt sätt disponerats genom löpande avräkning mot anslaget varpå medlen tillförts ett särskilt konto vilket möjliggjort att medlen kunnat överföras mellan budgetåren. Hanteringen av anslagsmedlen överensstämmer sålunda inte med den anslagskonstruktion som valdes. Behov har emellertid funnits av att reservera medel för utnyttjande under påföljande budgetår. har därför /96 fört upp medel för ändamålet under ett reservationsanslag. har hemställt att ett vid /95 outnyttjat belopp under anslaget B 5. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer på får disponeras /96. Nämnden har anfört att fördelats på skilda bidragsmottagare genom beslut av men att de beviljade medlen av administrativa skäl inte betalats ut före budgetårets utgång. Endast är ointecknade. Regeringen avser att fatta beslut om att skall återföras till statsbudgeten. För att de konstnärer som genom beslutet blivit tilldelade bidrag skall få del av dessa bör ett reservationsanslag motsvarande de beslutade bidragen föras upp under förevarande anslag. Regeringens förslag innebär sammantaget ingen ökad belastning på statsbudgeten. Regeringen föreslår att till Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till , Operan och Dramatiska teatern I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett anslag på , varav för Operan och för . Operan och Dramatiska teatern har ökade kostnader till följd av att det största antalet nyproducerade föreställningar sätts upp då. Med anledning härav uppstår för sista tidigare inte inräknade kostnadsbelastningar för anslaget på , varav för Operan och för . Regeringen föreslår att till Bidrag till , Operan och Dramatiska teatern på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett anslag på . Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Anslaget till fria teater-, dans- och musikgrupper betalas normalt i sin helhet ut , då gruppernas behov av medel är störst i början av säsongen. För att kunna säkra de fria gruppernas likviditet även för den spelsäsong som börjar bör anslaget öka med . Regeringen föreslår att till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Stöd till svensk filmproduktion m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . För sista uppstår till följd av variationer i betalningflödet tidigare ej inräknade kostnadsbelastningar för anslaget på . Regeringen föreslår att till Stöd till svensk filmproduktion m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Stöd till filmkulturell verksamhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på , varav för bidrag till filmstöd . När det gäller bidrag till filmstöd uppstår för sista till följd av variationer i betalningflödet tidigare ej inräknade kostnadsbelastningar för anslaget på . Regeringen föreslår att till Stöd till filmkulturell verksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett reservationsanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på . Driftsstödet har utgått enligt i huvudsak nuvarande regler . har priser och kostnader ökat väsentligt. Dessutom har dagspressen fått särskilt stora kostnadsökningar , och ytterligare sådana är att vänta . Kostnadsökningarna, som framför allt hänför sig till mycket kraftiga prishöjningar på tidningspapper, slår särskilt hårt mot lågtäckningstidningarna. Mot denna bakgrund och för att kunna bevara mångfalden inom dagspressen anser regeringen att driftsstödet skall höjas. För hög- och medelfrekventa tidningar beräknas driftsstöd genom att en tidnings veckovolym multipliceras med en bidragssats. Stödet får dock inte överstiga ett maximibelopp. Regeringen föreslår att dessa bidragssatser och maximibelopp höjs . Motsvarande höjning bör göras av stödbeloppen för lågfrekventa dagstidningar med allmänt driftsstöd och för dagstidningar med begränsat driftsstöd eller driftsstöd i särskilt fall. De nya beräkningsgr- underna bör tillämpas första gången för stöd som avser . Med antagande om ett oförändrat antal stödberättigade tidningar kan kostnaderna för driftsstöd till dagspressen därmed beräknas öka med under innevarande budgetår jämfört med det utfall som annars skulle bli fallet. Regeringen har för avsikt att återkomma till vad gäller de förslag om presstöd som lämnats av -94 i betänkandet Vårt dagliga blad- stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37). Regeringen föreslår att 1. godkänner förändringen av beräkningsgrunderna för driftsstöd till dagspressen, 2. till Driftsstöd till dagspressen på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar ett förslagsanslag på . (tolfte huvudtiteln) Statlig garanti till svensk-norsk Industrifond, m.m. träffade den och den norska regeringen ett avtal om ekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena. Som en del i uppgörelsen undertecknade de båda ländernas regeringar ett särskilt protokoll om att upprätta en fond för svenskt-norskt industriellt samarbete (Svensk-norsk Industrifond). godkände den träffade överenskommelsen (prop. 1980/81:189, bet. 1980/81:NU65, rskr. 1980/81:427). har tillfört ett kapital på och ett kapital på motsvarande i enlighet med det nämnda protokollet, vilket gäller i första hand , dvs. Såvida det inte sägs upp skall det fortsätta att gälla med uppsägningstid för vardera parten. har dels godkänt vissa ändringar av villkoren för stöd från fonden, dels utan erinringar tagit del av vad regeringen anfört om att framtida mindre ändringar av stödvillkoren skall kunna beslutas av regeringen utan att höra , enligt vad som följer av regeringsformen (prop. 1984/85:204, bet. 1984/85:NU39, rskr. 1984/85:395). Nuvarande stadgar för fonden gäller enligt ett regeringsavtal från , då vissa mindre ändringar beslutades rörande fondens verksamhet. Fondens verksamhet består i att med bl.a. villkorslån delfinansiera riskfyllda utvecklingsprojekt där minst ett norskt och ett svenskt företag medverkar. Fonden betalar ut medel huvudsakligen för att finansiera företag och täcka utgifter för administrationen. Inbetalningarna består av dels räntor på likvida medel, dels inflytande amorteringar, räntor och royalties från kundföretagen. Fonden hade likvida medel på ca , varav ca var avsatt för lån m.m. som ännu inte hade lyfts av företagen. De beslutade lånen kommer inte alltid att utnyttjas, eftersom vissa företag finner annan finansiering eller projekt avbryts. Det kapital som motsvaras av kvarstående finansieringslöften till företag kan fonden inte använda för lån till andra företag. Det disponibla kapitalet är alltså begränsat. Den uppkomna situationen innebär att fonden kan fortsätta sin verksamhet på i stort sett nuvarande nivå endast till. Därefter beräknar fonden att den måste skära ned sin verksamhet, såvida inte ökade resurser tillförs eller någon annan lösning skapas. Det är tveksamt om en starkt begränsad verksamhet skulle kunna motivera att nuvarande kansliresurser bibehålls. Fonden önskar i första hand få ett tillskott av nytt kapital från de två regeringarna. En ansökan om ytterligare sammanlagt kom in till regeringarna . Vid överläggningar mellan företrädare för de två regeringarna har olika sätt att lösa fondens kapitalsituation diskuterats. I första hand söks en lösning som gör att fonden kan fortsätta verksamheten på en oförändrad nivå utan att nya medel tillskjuts från svensk sida. Regeringen förordar att staten utfärdar en kreditgaranti för att fonden vid behov skall kunna ta upp lån på marknaden och sålunda fullgöra alla sina förpliktelser. Garantin från den svenska staten bör uppgå till högst och gälla under förutsättning att den lämnar en motsvarande garanti eller ett direkt tillskott av medel på lägst motsvarande ca . Fonden beräknas med dessa ökade resurser kunna fortsätta sin verksamhet på i stort sett oförändrad nivå under ytterligare . En garanti till fonden behöver sannolikt inte leda till kostnader för staten, eftersom fonden har god soliditet. Vid en finansiell kris bör den kunna realisera sina lånefordringar och andra tillgångar för att i första hand betala tillbaka lånen med statlig garanti. Eventuella förluster till följd av garantin bör belasta sjunde huvudtitelns anslag : Garantiverksamhet.