prop · GJ0375 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:75 Uppsägning av dubbelbeskattningsavtalet mellan och f.d. , m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner att dubbelbeskattningsavtalet mellan och f.d. sägs upp i förhållande till de åtta f.d. Sovjetrepubliker med vilka inte förhandlat fram nya avtal samt antar en lag om upphävande av lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och . Avsikten är att avtalet skall upphöra att gälla vid utgången av 1996. I propositionen föreslås vidare vissa ändringar i lagen om avräkning av utländsk skatt som innebär att utländsk skatt skall kunna avräknas mot expansionsmedelsskatt. Denna ändring föreslås gälla från . Avslutningsvis föreslås vissa mindre ändringar beträffande dubbelbe- skattningsavtalet mellan och samt dubbelbe- skattningsavtalet mellan de nordiska länderna. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att avtalet mellan och De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering för undvikande av dubbelbeskattning av inkomst och förmögenhet sägs upp i förhållande till , , , , , , och , 2. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1982:708) om dubbelbeskattningsavtal mellan och , 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:1027) om dubbelbeskattningsavtal mellan och , 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:933) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om upphävande av lagen (1982:708) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Härigenom föreskrivs att lagen (1982:708) om dubbelbeskattningsavtal mellan och skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas a) i fråga om skatt på inkomst, på inkomst som förvärvas före , och b) i fråga om skatt på förmögenhet, på skatt som påförs vid 1997 eller tidigare års taxering. Såvitt avser förhållandet mellan och respektive och skall dock den upphävda lagen fortfarande tillämpas till dess att annat föreskrivs i författning rörande dubbelbeskattningsavtal mellan och respektive och . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs att 1, 2, 4, 7 och 14 §§ lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Om fysisk person, under tid då han varit bosatt här i riket, eller inländsk juridisk person har haft intäkt a) som medtagits vid taxering enligt kommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, b) för vilken han beskattats i utländsk stat och c) som enligt skattelagstiftningen i den utländska staten anses härröra därifrån, ------------------------------------------------------- har han - med den in- har han - med den in- skränkning som följer av 2 § -skränkning som följer av 2 § genom avräkning av den del - genom avräkning av den av den utländska skatten som del av den utländska belöper på intäkten rätt att skatten som belöper på erhålla nedsättning av stat- intäkten rätt att erhålla lig inkomstskatt och kom- nedsättning av statlig munal inkomstskatt i en- inkomstskatt, expan- lighet med vad som framgår sionsmedelsskatt och av 4-13 §§. inkomstskatt i enlighet med vad som fram- går av 4-13 §§. Motsvarande gäller i tillämpliga delar i fall då fysisk person enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt har att erlägga fastighetsskatt för en i utlandet belägen privatbostad. Kan ett svenskt företag vid prövning enligt 7 § 8 mom. lagen om statlig inkomstskatt inte visa att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt lagen om statlig inkomstskatt om inkomsten hade förvärvats av svenskt företag, och skall mottagen utdelning därför beskattas i , men är övriga förutsättningar för att erhålla skattefrihet för utdelningen i nämnda moment uppfyllda har företaget, utöver den avräkning som medges enligt första stycket och enligt dubbelbeskattningsavtal, genom avräkning rätt att erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt med ett belopp motsvarande av denna utdelnings bruttobelopp. Vid sådan avräkning gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs i 4-13 §§. 2 §2 ------------------------------------------------------- Rätt till avräkning enligt Rätt till avräkning enligt 1 § första stycket föreligger1 § första stycket föreligger inte om statlig in- inte om statlig inkomst- komstskatt, in- skatt, komstskatt, den utländska inkomstskatt, den utländska skatten skatten 1 Senaste lydelse 1994:1873. samt den utländska intäkten 2 Senaste lydelse 1993:943. omfattas av dubbelbeskatt- ningsavtal. Med att den samt den utländska intäkten utländska intäkten omfattas omfattas av dubbelbeskatt- av dubbelbeskattningsavtal ningsavtal. Med att den ut- avses även fall då någon ländska intäkten omfattas av intäkt av i utlandet belägen dubbelbeskattningsavtal av- privatbostad inte ses även fall då någon intäktuppburits men, om sådan av i utlandet belägen intäkt hade uppburits, privatbostad inte uppburits denna omfattats av men, om sådan intäkt hade dubbelbeskattningsavtal. uppburits, denna omfattats Rätt till avräkning genom av dubbelbeskattningsavtal. nedsättning av expan- Rätt till avräkning enligt 1 §sionsmedelsskatt enligt 1 § andra stycket föreligger första stycket föreligger inte om statlig fastig- inte om hetsskatt omfattas av expansionsmedelsskatten dubbelbeskattningsavtal. omfattas av dubbelbeskatt- Vid avräkning med stöd av ningsavtal. Rätt till dubbelbeskattningsavtal avräkning enligt 1 § andra tillämpas dock bestämmelsernastycket föreligger inte om i 4-13 §§. statlig fastighetsskatt omfattas av dubbel- beskattningsavtal. Vid avräkning med stöd av dubbelbeskattningsavtal tillämpas dock bestämmelser- na i 4-13 §§. 4 §3 ------------------------------------------------------- Avräkning skall ske från Avräkning skall i första statlig inkomstskatt. I den hand ske från statlig in- mån den statliga in- komstskatt. I den mån den komstskatten understiger statliga inkomstskatten vad som enligt 1-13 §§ får av-understiger vad som enligt räknas, skall avräkning ske 1-13 §§ får avräknas, skall från statlig fastig- avräkning i andra hand ske hetsskatt. I den mån den från statlig fas- statliga inkomstskatten och tighetsskatt och i tredje den statliga hand från expansions- fastighetsskatten medelsskatt. I den mån den sammanlagt understiger vad statliga inkomstskatten, som enligt 1-13 §§ får avrä- den statliga fastig- knas, skall avräkning ske hetsskatten och expan- från inkomstskatt. sionsmedelsskatten sammanlagt understiger vad som enligt 1-13 §§ får avrä- knas, skall avräkning ske från inkomstskatt. Avräkning skall ske från svensk skatt som tas ut på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagits vid taxering här. När fråga är om avräkning av en utländsk skatt som är jämförlig med den statliga fastighetsskatten eller som beräknats på schablonintäkt eller liknande skall av- räkning ske från svensk skatt som tas ut på grund av taxering som den utländska skatten fastställts. 7 §4 Vid beräkning av den statliga inkomstskatt som hänför sig till de utländska inkomsterna skall den del av den statliga inkomstskatten som 3 Senaste lydelse 1993:943. 4 Senaste lydelse 1994:781. hänför sig till de utländska förvärvsinkomsterna (inkomst av tjänst och näringsverksamhet) respektive den del som hänför sig till de utländska kapitalinkomsterna (inkomst av kapital) beräknas var för sig. Den statliga respektive kommunala inkomstskatt som hänför sig till de utländska förvärvsinkomsterna (intäkterna efter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skattskyldiges hela statliga respektive kommunala inkomstskatt på förvärvsinkomst, beräknad utan avräkning, som dessa inkomster utgör av den skattskyldiges sammanlagda förvärvsinkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag (sammanräknad förvärvsinkomst). Motsvarande gäller i tillämpliga delar vid beräkning av den del av den statliga inkomstskatten som hänför sig till de utländska kapitalinkomsterna. Vid tillämpningen av första stycket skall, i de fall då skattskyldig erhållit skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272), sådan reduktion anses ha skett från statlig inkomstskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgift respektive statlig fastighetsskatt med så stor del av reduktionen som respektive skatt utgör av det sammanlagda beloppet av nämnda skatter före sådan reduktion. Om skattskyldig har att erlägga fastighetsskatt såväl för fastighet i som för privatbostad i utlandet skall reduktionen av statlig fastighetsskatt enligt första meningen anses ha skett från statlig fastighetsskatt som hänför sig till privatbostad i utlandet med så stor del som den statliga fastighetsskatten på privatbostad i utlandet utgör av det sam- manlagda beloppet av statlig fastighetsskatt före sådan reduktion. ------------------------------------------------------- I de fall då skattskyldig I de fall då skattskyldig enligt 2 § 5 lagen enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om av- (1990:661) om av- kastningsskatt på pen- kastningsskatt på sionsmedel har att betala pensionsmedel har att avkastningsskatt som tas ut betala avkastningsskatt på skatteunderlag som beräk- som tas ut på skatteun- nas enligt bestämmelserna i derlag som beräknas enligt 3 § första och femte styckenabestämmelserna i 3 § första samma lag skall följande och femte styckena samma gälla. Vid beräkningen av lag eller skattskyldig spärrbeloppet skall, vid enligt 3 § lagen bestämmande enligt första (1993:1537) om expan- stycket av den statliga in- sionsmedel har att betala komstskatt som hänför sig expansionsmedelsskatt till de utländska inkomster- skall följande gälla. Vid na, sådan avkastningsskatt beräkningen av spärrbeloppet jämställas med statlig in- skall, vid bestämmande komstskatt på förvärvsinkomst.enligt första stycket av den statliga inkomstskatt som hänför sig till de utländska inkomsterna, sådan avkastningsskatt respek- tive expansionsmedelsskatt jämställas med statlig inkomstskatt på förvärvsin- komst. Om skattskyldig enligt 2 § lagen om expansionsmedel erhållit avdrag med en ökning av ex- pansionsmedel eller tagit upp som intäkt en minskning av expansionsmedel skall, vid bestämmande enligt första stycket av den statliga inkomstskatt som hänför sig till de utländska inkomsterna, spärrbeloppet beräknas som om ett sådant avdrag inte erhållits respektive intäkt inte medtagits vid taxeringen. Spärrbeloppet skall alltid anses uppgå till . 14 §5 Skattskyldig enligt 2 § 1-4 och 6 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel har genom avräkning av utländsk skatt rätt att erhålla nedsättning av sådan avkastningsskatt. Avräkning skall därvid ske för utländsk skatt som erlagts under kalenderåret närmast före beskattningsåret och som belöper på avkastning - på den skattskyldiges utländska tillgångar - som vid beräkning av avkastningsskatt på pensionsmedel ingår i kapitalunderlaget för ifrågavarande beskattningsår. Med utländsk skatt i denna paragraf avses sådan allmän slutlig skatt på inkomst samt skatt jämförlig med den statliga fastighetsskatten och skatt som beräknats på schablonintäkt eller liknande på fastighet i utlandet, som erlagts till utländsk stat, delstat eller lokal myndighet. ------------------------------------------------------- Skattskyldig enligt 2 § 5 Skattskyldig enligt 2 § 5 lagen om avkastningsskatt på lagen om avkastningsskatt pensionsmedel har, till den på pensionsmedel har, till del den statliga in- den del den statliga komstskatten, den statliga inkomstskatten, den fastighetsskatten och den statliga fastig- kommunala inkomstskatten hetsskatten, expan- sammanlagt understiger vad sionsmedelsskatten och den som enligt 1-13 §§ får av- kommunala inkomstskatten räknas, genom avräkning av sammanlagt understiger vad utländsk skatt rätt att till som enligt 1-13 §§ får avrä- denna del erhålla nedsättningknas, genom avräkning av av sådan avkastningsskatt. utländsk skatt rätt att till denna del erhålla ned- sättning av sådan av- kastningsskatt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 5 Senaste lydelse 1993:943. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1027) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Härigenom föreskrivs att 3 och 4 §§ lagen (1986:1027) om dubbelbeskatt- ningsavtal mellan och skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § ------------------------------------------------------- Om en person anser att Om en person som är det vidtagits någon åtgärd sombosatt i förvärvar för honom medfört eller inkomst som enligt kommer att medföra en bestämmelserna i avtalet beskattning som strider mot beskattas endast i Fol- bestämmelserna i avtalet krepubliken , skall så- eller protokollet, kan han dan inkomst inte tas med ansöka om rättelse enligt vid beskattningen i artikel 25 punkt 1 i av- . 4 § ------------------------------------------------------- Även om en skattskyldigs Vid tillämpning av inkomst enligt avtalet artikel 3 punkt 1 a) i eller protokollet skall avtalet skall uttrycket vara helt eller delvis un- "" inte omfatta dantagen från beskattning i Kong. , skall den skatt- skyldige lämna alla de uppgifter till ledning för taxeringen som han annars skulle ha varit skyldig att lämna. Denna lag träder i kraft och tillämpas på inkomst som förvärvas eller . Genom lagen upphävs förordningen (1986:1083) om dubbelbeskattningsavtal mellan och dock att vad som i förordningen sägs om ikraftträdande av lagen fortfarande skall gälla. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:933) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna Härigenom föreskrivs att det i lagen (1989:933) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna skall införas en ny paragraf, 6 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- 6 § Punkt III i protokollet till avtalet skall äga motsvarande tillämpning på personer och företag som deltar i konsortier, handelsbolag, kommandit- bolag eller liknande som i de avtalsslutande staterna inte utgör självständiga skattesubjekt. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning undertecknade ett dubbelbeskattningsavtal med f.d. . Avtalet trädde i kraft och började tillämpas retroaktivt på inkomst som förvärvades fr.o.m. och på förmögenhet som taxerades eller senare (prop. 1981/82:108, SkU51, rskr. 286 samt SFS 1982:708 och 1982:1227). upphörde som statsbildning vid utgången av . erkände därefter i snabb följd samtliga nybildade republiker. Några få republiker erkändes emellertid . Sammanlagt bildades 15 nya republiker. har förhandlat fram nya dubbelbeskattningsavtal med sju av de f.d. . I princip har förhandlingar skett med de från ekonomiska utgångspunkter viktigaste republikerna. Förhandlingar har skett med , , , och de tre baltiska republikerna. I förhållande till övriga åtta republiker, dvs. , , , , , , och föreslås nu att det gamla sovjetiska dubbelbeskattningsavtalet sägs upp och upphör att tillämpas från . Ett förslag till lag om upphävande av lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och har upprättats inom . Förslag till lagar om ändring i lagen om avräkning av utländsk skatt, lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och resp. lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna har också upprättats inom . Regeringen anser på grund av förslagens beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4 mellan och f.d. mellan och f.d. bygger nästan helt på den s.k. undantagandemetoden, dvs. inkomst och förmögenhet som förvärvas från resp. innehas i f.d. tas inte alls till beskattning i . tillämpar annars avräkningsmetoden (credit of tax) som huvudmetod för undvikande av dubbelbeskattning i våra dubbelbeskattningsavtal. Avtalet är också i övrigt föråldrat och inte alls anpassat till förhållandet mellan och de nya republikerna. Avtalet är i många delar anpassat till det ekonomiska system och den beskattningsordning som gällde i f.d. . Uppsägningen föreslås endast ske gentemot åtta av de nya republikerna, nämligen , , , , , , och . Förslaget är inte föranlett av att inte önskar dubbelbeskattningsavtal med dessa åtta stater utan av att gällande avtal är föråldrat, bristfälligt och inte alls anpassat efter den situation som råder . Avtalet är satt ur kraft gentemot fem av de nya republikerna. Nya dubbelbeskattningsavtal undertecknades med som trädde i kraft (prop. 1992/93:177, bet. 1993/94:SkU1, rskr. 1993/94:3 samt SFS 1993:1163 och 1993:1389), med som trädde i kraft (prop. 1992/93:252, bet. 1993/94:SkU2, rskr. 1993/94:4 samt SFS 1993:1164 och 1993:1390), med som trädde i kraft (prop. 1993/94:7, bet. 1993/94:SkU3, rskr. 1993/94:18 samt SFS 1993:1274 och 1993:1391), med som trädde i kraft (prop. 1993/94:230, bet. 1993/94:SkU39, rskr. 1993/94:346 samt SFS 1994:790 och 1994:1507) samt med som trädde i kraft (prop. 1993/94:6, bet. 1993/94:SkU4, rskr. 1993/94:48 samt SFS 1993:1301 och 1995:1059). Såvitt avser och är situationen något annorlunda. Med undertecknades ett nytt dubbelbeskattningsavtal som ännu inte trätt i kraft. Med paraferades ett avtalsutkast i . Detta avtal är ännu inte undertecknat. Det är emellertid osäkert när dessa två avtal kan träda i kraft och börja tillämpas. Utsikterna är dock goda att avtalen, eller i vart fall något av avtalen, kan börja tillämpas från . För det fall att så inte kommer att ske vore det emellertid olyckligt om ett avtalslöst tillstånd skulle råda mellan och resp. under kanske något enstaka år. Regeringen föreslår därför att i förhållande till dessa två stater det gamla bör få fortsatt tillämplighet till dess att nya avtal kan börja tillämpas. 5 Avräkning av utländsk skatt från expansionsmedelsskatt Från har enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag möjlighet att fondera vinstmedel i näringsverksamheten. De fonderade medlen enkelbeskattas och kan användas för expansion av verksamheten utan ytterligare beskattning. Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet medges avdrag med en ökning av en särskild post i deklarationen, expansionsmedel. På samma belopp utgår en särskild statlig inkomstskatt , expansionsmedelsskatt (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, rskr. 1993/94:108, SFS 1993:1537). Enligt 1 § första stycket lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, avräkningslagen, medges avräkning för utländska skatter från statlig och inkomstskatt. Enligt andra stycket i samma paragraf och 14 § medges också i vissa fall avräkning från statlig fastighetsskatt och från avkastningsskatt på pensionsmedel. Avräkning från expansionsmedelsskatten medges emellertid inte enligt avräkningslagen utan kan endast ske med stöd av dubbelbeskattningsavtal. Eftersom expansionsmedelsskatten träder i stället för den statliga och kommunala inkomstskatten bör avräkningslagen ändras så att avräkning från expansionsmedelsskatten kan ske även i fall då den inte omfattas av dubbelbeskattningsavtal eller om dubbelbeskattningsavtal helt saknas. Det är inte heller någon bra ordning att avräkning från expansionsmedelsskatt kan ske endast för utländska skatter från vissa länder men inte från andra. 5.1 Avräkning från expansionsmedelsskatt För att dubbelbeskattning skall kunna undvikas i fall då statlig och inkomstskatt, och i de fåtal fall det blir aktuellt statlig fastighetsskatt och avkastningsskatt på pensionsmedel, inte räcker till för att medge en skattskyldig full avräkning för utländska skatter bör avräkning medges från expansionsmedelsskatten. Detta föranleder ett tillägg i 1 § första stycket av- räkningslagen. Ändringen medför några mindre följdändringar av redaktionell art. I 2 § föreslås en bestämmelse om förhållandet mellan rätten till avräkning enligt avräkningslagen och dubbelbeskattningsavtal helt i enlighet med vad som gäller för övriga svenska skatter som omfattas av avräkningslagens regler. I 4 och 14 §§ görs vissa följdändringar angående ordningsföljden för avräkningen från de svenska skatterna. 5.2 Beräkning av spärrbeloppet Underlaget för beräkningen av expansionsmedelsskatten består av det belopp varmed en ökning av posten expansionsmedel har skett. Underlaget för beräkningen av den statliga och kommunala inkomstskatten minskas i samband därmed med exakt samma belopp. Expansionsmedelsskatt kan därför sägas träda i stället för statlig och inkomstskatt på det aktuella beloppet. Vid tillämpningen av avräkningslagens regler bör därför expansions- medelsskatten jämställas med inkomstskatten. Även praktiska hänsyn talar för en sådan lösning. Vid tillämpningen av 7 § avräkningslagen kommer då den del av summan av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomst och expansionsme- delsskatten som anses hänförlig till de utländska förvärvsinkomsterna att utgöra ett belopp som motsvarar den del av den skattskyldiges hela statliga inkomstskatt på förvärvsinkomst och hela expansionsmedelsskatt, beräknad utan avräkning, som dessa inkomster utgör av den skattskyldiges sammanlagda förvärvsinkomst av olika förvärvskällor före allmänna avdrag. Eftersom expansionsmedelsskatten skall jämställas med statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst skall vid ovan nämnda spärrbeloppsberäkning de utländska inkomsterna resp. den sammanlagda förvärvsinkomsten av olika förvärvskällor beräknas som om avdrag med ett belopp som motsvarar en ökning av expansionsmedel inte erhållits resp. intäkt motsvarande ett belopp som motsvaras av en minskning av expansionsmedel inte medtagits vid taxeringen. 6 Ändring i lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och I 3 § lagen (1986:1027) om dubbelbeskattningsavtal mellan och föreskrivs om möjligheten att ansöka om rättelse för person som anser sig blivit beskattad i strid med avtalet. Denna bestämmelse utgör närmast en förklarande upplysning som inte ges i författningsform och föreslås därför upphävd. Vidare stadgas i 4 § om skattskyldigs upplysningsskyldighet vid taxeringen även för det fall viss inkomst skall undantas från svensk beskattning. Denna skyldighet följer numera av 2 kap. 4 och 8 §§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter varför även denna bestämmelse föreslås upphävd. I 3 § förslaget till ändring i lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och föreskrivs att i fall då en här bosatt person uppbär inkomst som enligt avtalet skall beskattas endast i så skall inkomsten inte tas med vid taxeringen här. har genom progressionsregeln i artikel 23 punkt 2 d) i avtalet rätt att höja skatteuttaget på en persons övriga inkomster. avstår emellertid numera regelmässigt från att utnyttja den rätt till progressionsuppräkning som ges i dubbelbeskattningsavtalen. Skälen härtill är flera, bl.a. innebär det en minskning av arbetsbördan för skattemyndigheterna och en förenkling av regelsystemet. Dessutom är det bortfall av skatt som blir följden av ett avstående från progressionsuppräkning helt försumbart från statsfinansiell synpunkt. Dessa skäl motiverar ett avstående från progressionsuppräkning även i förhållande till . Den föreslagna bestämmelsen om kommer att förenas med 1997. I avtalet med och i den särskilda författning för som antagits av , den s.k. minikonstitutionen (Basic ), som reglerar övergången stadgas att nuvarande ordning med ett oberoende skattesystem grundat på en egen lagstiftning skall förbli gällande i . har en skattelagstiftning som skiljer sig kraftigt från skattelagstiftningen i de flesta andra stater. Bl.a. beskattas bolag i endast för inkomst som anses härröra därifrån och då med en låg skattesats. Dessa bolags inkomster från utlandet beskattas således inte. Enligt artikel 3 punkt 1 a) i avtalet åsyftar uttrycket "" hela territorium inom vilket kinesisk lagstiftning om beskattning tillämpas. Kinesisk skattelagstiftning kommer inte att vara tillämplig i efter föreningen med .