prop · GJ03198 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringen kommer att i annan ordning överväga förslag om ekonomiska stödåtgärder till vissa värmeleverantörer, främst värmeverk vars huvudsakliga bränsleförbrukning består av biobränslen och som har stora industrileveranser. Sådana åtgärder bör dock vidtas utan anknytning till energiskattesystemet. Förslaget föranleder att i 9 kap. 5 § lagen om skatt på energi upphävs samt medför ändringar i 9 kap. 7 och 8 §§ samma lag. Ändringarna bör träda i kraft . 7.3 Höjd skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk och äldre vattenkraftverk Regeringens förslag: Produktionsskatterna på elektrisk kraft från kärnkraftverk och från äldre vattenkraftverk höjs med per kWh och med ytterligare per kWh . Bakgrunden till regeringens förslag: Energiskatt enligt lagen om skatt på energi tas ut i samband med leverans eller förbrukning av elektrisk kraft. Härutöver tas dock i vissa fall ut skatt på elektrisk kraft även i samband med produktion av kraften. Den som tillverkar elektrisk kraft i ett vattenkraftverk med en installerad generatoreffekt av minst 1500 kW är skyldig att betala en särskild skatt på den levererade elkraften. Skatten tas ut med per kWh, men sätts ned med per kWh om kraften producerats i ett kraftverk som tagits i drift och med per kWh om den producerats i ett kraftverk som tagits i drift . En annan skatt tas ut med per kWh för elektrisk kraft som inom landet framställts i ett kärnkraftverk. De nu nämnda skatterna regleras i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft, resp. i lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. Skälen för regeringens förslag: Inom har övervägts i vad mån vattenkraftsskatten i sin helhet bör ersättas med en fastighetsskatt. Det är regeringens avsikt att lägga fram ett sådant förslag till . En omläggning till fastighetsskatt medför att de ekonomiska snedvridningar som den nuvarande produktionsskatten ger upphov till minskar. Vattenkraftsskatten har visserligen höjts (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, rskr. 1994/95:439, SFS 1995:914) men av statsfinansiella skäl bör dock - i avvaktan på att ett förslag om fastighetsskatt kan presenteras - nu ytterligare en höjning ske. En höjning bör ske i två steg från 4 till sammanlagt per kWh, med motsvarande nedsättning vad gäller produktion från yngre kraftverk, dvs. med resp. per kWh. Vidare bör även skatten på kärnkraftsproducerad elkraft höjas i två steg med sammanlagt till per kWh. Det första steget av de föreslagna skattehöjningarna bör träda i kraft och resterande höjning . Förslagen föranleder ändringar i 5 § lagen om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk och 5 § lagen om skatt på viss elektrisk kraft. 7.4 Miljöskatt på inrikes flygtrafik Regeringens bedömning: Miljöskatten på inrikes flygtrafik bör fr.o.m. ersättas av ett system med bättre miljöstyrning, t.ex. en ökad differentiering av luftfartsverkets landningsavgifter. Bakgrunden till regeringens bedömning: Miljöskatten på inrikes flygtrafik regleras i lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik. Skattens storlek bestämdes till per kg utsläppta kolväten och kväveoxider. kompletterades skatteuttaget med en skatt på per kg förbrukat flygbränsle. höjdes skatten till per kg förbrukat bränsle. Skattskyldig är den som äger flygplanet eller, om det inte används av ägaren, den som brukar det i hans ställe. Skatten tas ut för varje inrikes flygning i reguljär trafik. Skatten beräknas med ledning av luftfartsverkets uppgifter om bränsleförbrukning och utsläpp av kolväten och kväveoxider från den aktuella flygplanstypen under en genomsnittligt beräknad flygsträcka. Skälen för regeringens bedömning: Förutom de fiskala och trafikpolitiska motiven för införandet av en miljöskatt på inrikes flygtrafik fanns redan från början det miljömässiga skälet att förmå att byta ut brännkamrarna i de flygplansmotorer som då var aktuella. beslutade att byta ut brännkamrarna när lagen om miljöskatt på inrikes flygtrafik förbereddes. I detta fall åstadkom alltså miljöskatten en positiv miljöeffekt. Sedan skatten infördes har emellertid förändringar skett som påverkar skattens funktion. Avregleringen av den civila inrikes luftfarten har således gjort det allt svårare att på ett rättvist sätt göra de schablonberäkningar som miljöskatten grundas på. Inom EU gäller att medlemsstaterna enligt mineraloljedirektivet (92/81/EEG) inte får beskatta mineraloljor som används för yrkesmässigt flyg. I en skrivelse har kommissionens generaldirektorat för skattefrågor hävdat att miljöskatten på inrikes flygtrafik inte är förenlig med mineraloljedirektivet. Sammantaget anser regeringen att miljöskatten i sin nuvarande utformning inte är tillfredsställande. I syfte att öka miljöstyrningen avser regeringen att lägga ett förslag om att fr.o.m. ersätta miljöskatten med ett alternativ med minst samma styreffekt som miljöskatten. Ett sådant alternativ skulle kunna vara miljörelaterade landningsavgifter. 8 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Regeringens bedömning: En skattereduktion bör medges för kostnader för reparationer m.m. på bostadshus som utförs - . Skälen för regeringens bedömning: För att stimulera konjunkturen inom byggsektorn beslutades (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU36, rskr. 1992/93:422, SFS 1993:672) om åtgärder avsedda att öka reparationer, ombyggnader och tillbyggnader av fastigheter . Beslutet innebar att en skattereduktion medgavs för utgifter för reparationer m.m. som utfördes på bostadshus - . Skattereduktion medgavs fastighetsägare och vissa andra som vid fastighetstaxeringen jämställs med ägare till fastighet. Underlaget för skattereduktionen var fastighetsägarens kostnader för repararations- och under- hållsarbeten samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus. Utgifter för material ingick inte i underlaget och inte heller värdet av sådant arbete som utfördes av ägaren. Skattereduktion medgavs om underlaget sammantaget uppgick till . För småhus medgavs skattereduktion av underlaget till den del detta inte översteg per taxeringsenhet. Även för hyreshus uppgick skattereduktionen till av underlaget. För dessa medgavs dock skattereduktion med högst eller ett belopp motsvarande den fastighetsskatt som beräknades för om sistnämnda belopp var högre. Enligt i vårpropositionen redovisade ekonomiska bedömningar kan förutses en icke obetydlig avmattning av den totala byggnadsverksamheten, särskild markerat för bostadsbyggandet såväl vad avser nybyggnader som ombyggnader. För att motverka en ökning av arbetslösheten finns därför anledning att ge en temporär stimulans åt denna sektor. Stimulansen bör lämpligen ske på det sätt som gällde tidigare i form av en skattereduktion för kostnader för reparationer m.m. på bostadshus. Regeringen kommer därför att föreslå att det åter införs en möjlighet att erhålla en sådan skattereduktion. En proposition i frågan kommer att lämnas till . Här presenteras huvuddragen i den kommande propositionen. En skattereduktion medges för utgifter för reparation och underhåll samt för om- och tillbyggnad av bostadshus som utförs - . Skattereduktionen skall medges fastighetsägare och vissa andra som vid fastighetstaxeringen jämställs med ägare. De arbeten som grundar rätt till skattereduktion är sådana som utförts på byggnad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller som hyreshus till den del den används för bostadsändamål. Underlaget för skattereduktionen skall vara fastighetsägarens egna kostnader för reparations- och underhållsarbeten samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus. Utgifter för material får inte ingå i underlaget. Inte heller får utgifter för vilka erhålls statligt ombyggnads-, förbättrings- eller upprustningsbidrag ingå i underlaget. Värdet av sådant arbete som utförs av ägaren av bostadshuset får inte heller ingå i underlaget för skattereduktionen. Skattereduktionen skall uppgå till av underlaget. För varje taxeringsenhet får skattereduktionen dock sammanlagt inte överskrida, för småhus och för hyreshus, det högsta av beloppen eller det belopp som motsvarar fastighetsskatten för hela . Det sammanlagda underlaget måste uppgå till . Ansökan om skattereduktion skall ske genom ett särskilt förfarande. Regeringen kommer vidare att överväga möjligheterna att reglerna om skattereduktion, till skillnad mot vad som tidigare gällde, också skall omfatta sådana förbättringsarbeten på bostadsrättslägenheter som bekostas av bostadsrättsinnehavarna. Om sådana regler skall införas kommer den tidigare nämnda propositionen att också innehålla ett förslag om detta. 9 Begränsning av avdragsramen för representation Regeringens bedömning: Som ett led i saneringen av statsfinanserna bör avdragsramen för representation begränsas. Det maximalt avdragsgilla beloppet för måltidsutgifter bör halveras till . Skälen för regeringens bedömning: beslutade så sent som om en begränsning av avdragsramen för representation (prop. 1995/96:109, bet. 1995/96:SkU20, rskr. 1995/96:135, SFS 1995:1625). Avdraget för måltidutgifter som tidigare kunde medges med högst begränsades då till högst per person. För att förstärka statsfinanserna bör avdragsramen nu begränsas ytterligare. En begränsning till per person bör innebära att syftet med avdraget tillgodoses. Begränsningen bör gälla representation . Mot bakgrund av att regeringen lämnat förslag till (prop. 1995/96:152) om ett tekniskt förtydligande i reglerna om representationsavdrag lägger regeringen inte fram något lagförslag . Regeringen avser därför att återkomma till med ett lagförslag . 10 Allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen m.m. Regeringens bedömning: i vår lämnas förslag till beslut om höjning av den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift till år . Höjningen balanseras av en sänkning av sjukförsäkringsavgiften enligt lagen om socialavgifter och en höjning av den allmänna löneavgiften. Skälen för regeringens bedömning: I den ekonomisk-politiska propostionen (prop. 1994/95:25) föreslogs dels en omedelbar höjning av den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift för dels en successiv höjning av avgiften med en procentenhet fram t.o.m. . skall avgiften uppgå till . har beslutat om de föreslagna höjningarna . För att fullfölja saneringsprogrammet även i denna del kommer regeringen senare i vår att lämna förslag om höjningar för de återstående . Vid tidigare beslutade höjningar av egenavgiften har vissa förändringar gjorts i uttaget av socialavgifter. Sålunda har sjukförsäkringsavgiften i lagen om socialavgifter sänkts för att balansera det ökade uttaget av allmän egenavgift i form av sjukförsäkringsavgift. har arbetsmarknadsavgiften höjts i samma omfattning som sänkningen av sjukförsäkringsavgiften vilket givit ett oförändrat totalt uttag av socialavgifter. Höjningarna av den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift inklusive följdändringarna av socialavgifterna ingår i saneringsprogrammet som syftar till att förstärka de offentliga finanserna. I detta perspektiv bör de förändringar i uttaget av socialavgifter som följer av höjningarna av den allmänna egenavgiften utformas på ett något annorlunda sätt än vid tidigare höjningar. Sänkningen av sjukförsäkringsavgiften enligt lagen om socialavgifter bör balanseras med en höjning, inte av arbetsmarknadsavgiften, utan av den allmänna löneavgiften. Den senare avgiften, som infördes som ett led i finansieringen av avgiften till EU (prop. 1994/95:122), utgör en inkomstkälla för staten och har till skillnad från arbetsmarknadsavgiften ingen koppling till det samlade försäkringssystemet. En höjning av den allmänna löneavgiften bidrar därmed till en mer entydig förstärkning av de offentliga finanserna. I anslutning till nu aviserade förändringar av den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift, sjukförsäkringsavgiften enligt lagen om socialavgifter och den allmänna löneavgiften aktualiseras justeringar av de särskilda löneskatterna på vissa förvärvsinkomster och på pensionskostnader . Aviserade förändringar i den särskilda löneskatten kommer att föranleda vissa justeringar i den särskilda premieskatten för grupplivförsäkringar m.m. Även dessa förslag kommer att lämnas till senare i vår. Regeringens bedömning: Ett förslag till ändrade regler för beskattning av bilfömån kommer att remitteras . De ändrade reglerna bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: uttalade sig för en översyn av bilförmånsreglerna i syfte att åstadkomma ett bättre samband mellan förmånsvärde och den privata körsträckans längd (bet. 1993/94:SkU10). Frågan om utformningen av bilförmånsreglerna har beretts inom . Reglerna om beskattning av bilförmån har också varit föremål för en intensiv debatt . Främst har frågan hur den privata körsträckans längd skall beaktas vid förmånsbeskattningen diskuterats. Frågan om hur bilförmån skall värderas vid inkomstbeskattningen rymmer många aspekter. avser att i en promemoria som skickas ut på remiss lägga fram förslag om ändrade regler för beskattning av bilförmån. En utgångspunkt för förslagen kommer att vara att förmånsbeskattningen inte skall vara oberoende av den privata körsträckans längd. De ändrade reglerna bör träda i kraft . För föreslagna och aviserade åtgärder redovisas i tabell 1 budgeteffekterna för den konsoliderade offentliga sektorn. Redovisade effekter avser dels kalenderårseffekterna , dels de varaktiga nettobudgeteffekterna, där i förekommande fall olika slag av övervältring beaktats. Tabell 1 Budgeteffekter för offentlig sektor av föreslagna och aviserade åtgärder. Kalenderårseffekter och varaktiga nettobudgeteffekter. Miljarder kr priser och volymer. 1996 1997 1998 Varaktig effekt Höjd statlig skatt på 0 0,6 0,6 0,6 förvärvsinkomster Förändrad förmögenhetsskatt0 0 0 0 ROT-åtgärder 0 -1,5 -2,0 - Sänkt representationsavdrag0 0 0,5 0,5 Höjd omsättningsgräns moms-1,53-0,03-0,03 -0,03 Höjd energiskatt el0,23 1,18 1,58 1,38 Höjd energiskatt 0,28 1,40 1,86 1,63 bränslen Höjd skatt el från 0,15 0,78 1,05 0,72 kärnkraftverk Höjd skatt el från 0,10 0,50 0,67 0,46 äldre vattenkraftverk Fördubblad koldioxid- 0 0,38 0,38 0,25 skatt industri Slopad värmekom- 0,08 0,31 0,29 0,20 pensation Ersättning av miljöskatt0 -0,15 -0,15 -0,10 inrikes flyg Summa 0,69 3,47 4,75 5,61 Höjningen av det fasta beloppet om i statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster till beräknas ge en inkomstförstärkning på . Omläggningen av förmögenhetsskatten med en basbreddning i form av att aktier skall tas av marknadsvärdet och en höjning av fribeloppet från till beräknas ge en engångsvis budgetförsvagning för på ca . avräknas detta belopp mot den outnyttjade delen av den ram på som är avsatt för sänkt företagsskatt (se prop. 1994/95:25). En finansiering fullt ut av det höjda fribeloppet skall ske års taxering inom ramen för förmögenhetsskatten. För bedömningen av de finansiella effekterna av den tidsbegränsade skattereduktionen för byggnadsarbete kan viss vägledning hämtas från utfallet av den tidigare tillämpningen - . Vid taxering medgavs reduktion med och vid taxering med . Vid den tidigare tillämpningen rådde en viss oklarhet kring reglernas innebörd , vilket kan ha bidragit till att begränsa reduktionsbeloppet . kan det yrkade reduktionsbeloppet för till viss del ha avsett åtgärder för vilka avdrag kunde yrkas vid taxering. Mot denna bakgrund kan de prognostiserade reduktionsbeloppen sättas till vid taxering och vid taxering. Dessa belopp utgör de primära budgeteffekterna. Dessa kommer att motverkas av indirekta budgeteffekter, där storleken av dessa blir beroende av bl.a. i vilken utsträckning aktiviteten i byggsektorn ökar p.g.a. skattereduktionen. Detta bidrar till ökade skatteintäkter och minskade utgifter för arbetslösheten. De indirekta effekterna är dock svåra att kvantifiera och av försiktighetsskäl beaktas inte dessa vid budgetbedömningen. Begränsningen i rätten till avdragsgill representation från till beräknas ge en inkomstförstärkning på . Höjningen av den gräns under vilken skattskyldiga skall betala mervärdesskatten senast den 5:e i andra månaden efter redovisningsperioden beräknas ge en engångsvis försvagning av statsbudgeten med . Den varaktiga effekten i form av ränteförlusten för det allmänna p.g.a. senareläggningen är betydligt lägre, . Såvitt gäller energiskatteförändringarna genomförs flertalet i två lika stora steg med en höjning dels , dels . Då uppgifterna i tabellen avser budgeteffekten i förhållande till oförändrade regler uppkommer en successivt starkare effekt --1998. Redovisade effekter för sådana skatter där en automatisk uppräkning sker med förändringen i konsumentpriserna avser den rena regelföränd-ringseffekten, dvs de förändringar i olika skattesatser som redovisas i de bilagda lagförslagen och som beror av indexeringen har ej inkluderas i tabellredovisningen. Detta innebär att redovisade effekter fångar upp den reala budgetförstärkningen. Avvikelsen mellan faktiska kalenderårseffekter och varaktiga effekter beror på att de olika skatterna med varierande tidsfördröjning påverkar andra skattebaser eller offentliga utgifter, det senare p.g.a effekter via KPI- förändringar. För skatter som utgår på hushållens konsumtion av energiprodukter antas de olika punktskattehöjningarna ge upphov till två varandra motverkande effekter. För det första uppkommer en budgetförstärkning genom att den höjda punktskatten ingår i underlaget för beräkning av mervärdes-skatt. Med viss tidsfördröjning motverkas detta av att effekten på KPI reducerar nästföljande års inkomstskatter och ökar basbeloppsanknutna offentliga utgifter. För sådana skatter som utgår på näringslivets energianvändning antas att en övervältring successivt kommer att ske på lönerna vilket innebär att underlaget för socialavgifter och inkomstskatt reduceras. Denna övervält-ring antas dock schablonmässigt ske med en betydande tidsfördröjning. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar propositionen 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet. **ENDNOTES** Senaste lydelse 1995:1525. Senaste lydelse 1995:1526. Lagen omtryckt 1986:503. Senaste lydelse av lagens rubrik 1986:503. Senaste lydelse 1995:914. Lagen omtryckt 1984:163. Senaste lydelse 1995:913. Lagen omtryckt 1994:1897. Senaste lydelse 1992:1489. Senaste lydelse 1995:1541. Senaste lydelse 1995:1207. Senaste lydelse 1994:1859. Senaste lydelse 1995:654. Senaste lydelse 1995:548. Senaste lydelse 1991:698.