prop · GJ03122 · 1996-01-01 00:00:00 — Parterna är överens om att det första nationella vårdprogrammet som utarbetas skall avse diabetes. Ett sådant vårdprogram skall föreligga senast . Parterna är också överens om att sjukvårdshuvudmännen skall erbjuda varje patient som omfattas av detta vårdprogram ett vårdkontrakt. Parterna har också för avsikt att i samråd med träffa en särskild överenskommelse om nationella vårdprogram för ytterligare ett par patientgrupper med svåra och kroniska sjukdomar. Dessa program skall kunna ligga till grund för en fortsatt utveckling av vårdkontrakt mellan vårdgivarna och enskilda patienter. Överenskommelsen om för vilka ytterligare diag- noser/sjukdomar centrala vårdprogram för skall ha träffats års förhandlingar mellan parterna inleds. Parterna är även överens om att i samband med överenskommelsen för redovisa sjukvårdshuvudmännens uppfattning och dittillsvarande erfarenheter av införandet av vårdkontrakt och riktlinjer för tillgänglighet till hälso- och sjukvård. har åtagit sig att följa och redovisa utvecklingen. Parterna avser också att gemensamt utvärdera och bedöma vilken ef- fekt detta haft för den enskilde patienten. Parterna har funnit behov av att förtydliga innebörden av frågan om vissa exper- tinsatser i överenskommelsen . Parterna har ett gemensamt intresse av att det finns en samsyn dem emellan när det gäller utvecklings- och förändringsarbetet inom hälso- och sjukvården. Strä- vandena att uppnå en sådan samsyn underlättas och utvecklas bl.a. genom att per- sonal hos sjukvårdshuvudmännen inom sina specifika områden bidrar med sitt expertstöd i olika statliga organ och aktiviteter. En sådan medverkan kan också bidra till personalens kompetensutveckling. Personal engageras t.ex. i det statliga utredningsväsendet, vetenskapliga råd och kvalitets- register, olika referens- och arbetsgrupper, SPRI, HSS m.m. Uppdrag som dessa, som är av mer tillfällig och kortvarig natur (någon dag i taget), skall anses ske inom ramen för anställningen hos resp. sjukvårdshuvudman som därmed kan stå för löne- och resekostnader, traktamenten m.m. Parterna är överens om att en del av beloppet för särskilt bidrag till hälso- och sjukvård inbegriper ersättning för sjukvårdshuvudmännens kostnader i samband med att personal deltar i sådana aktiviteter. Insatser, som kräver en längre och mer sammanhängande bortvaro från den ordinarie arbetsplatsen omfattas däremot inte av överenskommelsen. I fall, när berörd expert är tjänstledig eller motsvarande från sin ordinarie tjänst, lämnar uppdragsgivaren ersättning direkt till personen i fråga alternativt till dennes arbetsgivare om experten fullgör uppdraget utan att vara ledig och utan inkomstbortfall från sitt ordinarie arbete. har särskilda medel avsatts inom ramen för ersättning- arna från sjukförsäkringen för rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården. Det övergripande målet med medlen har varit att öka kapa- citeten inom området medicinsk rehabilitering för att snabbare återföra männi- skor i arbetslivet eller till ett aktivt liv i övrigt. Medlen har av för- säkringskassan utbetalts till sjukvårdshuvudmannen sedan kassan och huvudmannen kommit överens om medlens användning för att förbättra kapaciteten inom hälso- och sjukvården avseende nämnda område. har på regeringens uppdrag följt upp och utvärderat medlens användning. Detta har skett i en arbetsgrupp med företrädare för försäkringskassorna, och . Enligt verkets rapporter har nämnda mål i stor utsträckning blivit tillgodosedda. Några djupare analyser om effekterna av medlens användning vad gäller t.ex. påverkan på ohälsotalet har inte redovisats. Av det ersättningsbelopp på 435 milj. kr. som anslogs för avsattes två miljoner för en fristående utvärdering. Efter anbudsförfarande fick i uppdrag av att göra denna utvärdering. Upp- draget redovisades i en rapport till departementet . Av denna framgår bl.a. att medlen bidragit till bättre hälsa till lägre kostnader för sj- ukvård och sjukförsäkring för dem som berörts av verksamheten. Samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och försäkringskassorna har påtagligt förbättrats och fokus satts på rehabiliteringsarbetet. Medlen har efterhand målmedvetet utvecklats för detta ändamål. Däremot har enligt rapporten uppföljningen av effekterna av medlens användning inte varit helt tillfredsställande delvis beroende på att tydliga krav inte har formulerats. Sena centrala beslut om medlen har också lett till att de lokala parterna fått alltför för att planera projekten, vilket bl.a. kan ha bidragit till den svaga erfarenhetsåterföringen. Utvärderingsrapporten utmynnar i en rekommendation om att medlen fortsättningsvis lämnas och att man då tydliggör krav och förväntningar samt att en avlösning planeras därefter bl.a. enligt de riktlinjer som sjuk- och arbetsskadekommittén kommer fram till. Mot bakgrund av företagna utvärderingar har parterna gjort den bedömningen att särskild ersättning för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser skall finnas kvar för . Medlen skall även fortsättningsvis användas i syfte att effektivisera den medicinska rehabilite- ringen för att snabbare återföra människor i arbetslivet eller till ett aktivt liv i övrigt. I likhet med överenskommelsen för är parterna ense om det angelägna i att medlen även i större omfattning skall inriktas mot rehabilitering av människor med psykiska störningar samt med hänvisning till önskemålet om allmänt förbättrade rehabiliteringsinsatser för de äldre att en jämnare fördelning av medlen sker mellan olika åldersgrupper. Det kan också fin- nas anledning att rikta uppmärksamhet mot rehabiliteringsinsatser i ett könsperspektiv. Liksom tidigare skall inte direkt ersättning för sjukvårdstjänster till enskilda patienter kunna lämnas. Medel bör i första hand beviljas mer, såväl innehållsmässigt som tidsmässigt, omfattande projekt. Parterna vill särskilt understryka vikten av att det för varje projekt finns en faktisk plan för att effekterna av medlens användning skall kunna följas upp. Det är också angeläget att erfarenheterna från projekt som utfallit väl delges andra sjukvårdshuvudmän och försäkringskassor. Hur detta lämpligen skall ske är en fråga som de samverkande lokala parterna bör lösa tillsammans. förväntas förslag från sjuk- och arbetsskadekommittén och arbetsmarknadspolitiska kommittén vilka behandlar rehabiliteringsområdet. Vidare kommer regeringen på uppdrag att lämna förslag om att utvidga försöksverksamheten med finansiell samordning till verksamhet där även arbets- marknadsmyndigheterna ingår. Mot denna bakgrund är parterna överens om att tillsammans pröva om det finns skäl att ersätta denna ursprung- ligen temporära stimulans för medicinska rehabilitering- och behandlingsinsatser med ett långsiktigt system som stadigvarande stärker drivkrafterna för sjukvårdshuvudmännen att uppmärksamma och prioritera insatser av betydelse för en bättre medicinsk rehabilitering och lägre ohälsokostnader. har parterna enats om att ersättningsbeloppet skall vara 435 milj. kr. bestäms de slutgiltiga beloppen senare, men parterna är redan nu överens om att avsätta minst 250 resp. 150 milj. kr. av utgiftsramen för att slutförandet av mer långsiktiga projekt skall kunna säkerstäl- las. Parterna vill i anslutning härtill särskilt understryka det angelägna i att välfungerande projektverksamhet efter hand införlivas i sjukvårdshuvudmännens ordinarie verksamhet. För att öka tillgången till psykoterapeutiska behandlingsinsatser till rimliga kostnader för den enskilde har överenskommelser träffats om sär- skilda medel för sådan verksamhet. I samband med psykiatrireformens genomförande höjdes ersättningen från 39,5 milj. kr. till 60 milj. kr. har tagit på sig uppgiften att redovisa hur medel för denna verksamhet har använts. Detta skall i enlighet med föregående års överenskommelse ske . Parterna är överens om att ersättning skall lämnas med högst 65 milj. kr. för för att ytterligare öka tillgången företrädesvis till privat verksamma legitimerade vårdgivare För åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar till en förbättrad informationsförsörjning m.m. lämnas ersättning med sammanlagt 21 milj. kr. I denna summa ingår även kostnader för att hålla kvalitetsregister. Parterna kommer att fortsätta översynen av finansieringsformerna för olika kvalitetsregister, men är tills vidare överens om att det är värdefullt att ansvaret delas mellan huvudmännen och staten. Praktiktjänstgöring för kiropraktorer och naprapater lämnas ersättning till sjukvårdshuvudmännen för kiropraktorers praktiktjänstgöring inom den offentliga vården. Genom beslut har numera även naprapater på motsvarande sätt som kiropraktorer möjlighet att söka yrkeslegitimation efter praktiktjänstgöring. har i samråd med tagit fram riktlinjer för naprapaters praktiktjänstgöring. Parterna är överens om att högst en milj. kr avsätts för stimulera handledning av kiropraktorer och naprapater inom den offentliga hälso- och sjukvården. Ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen för skall enligt ovanstående redovisning vara följande: a)Särskilt bidrag till hälso- och sjukvård lämnas med sammanlagt 762,5 milj. kr. Bidraget utbetalas av med en tolftedel för i efterskott. Fördelningen mellan huvudmännen framgår av bilaga 2. Under förutsättning att redovisat vård- program för diabetes skall parterna, innan utbetalningen sker, stämma av utvecklingen av arbetet med en utvidgad vårdgaranti och vårdkon- trakt. Detta förutsätter att sjukvårdshuvudmännen till redovisar sina planer för att införa individuella vårdkon- trakt mellan vårdgivare och patienter. Av planerna skall det framgå vilken information som lämnas patienterna, hur kontrakten utformats och hur kontrakt- tecknandet skall ske. Planerna utgör grunden för fortsatt utbetalning av bidraget till resp. sjukvårdshuvudman. b) för rehabilitering och behandling lämnas ersättning med högst 435 milj. kr. Fördelningen av medlen skall ske enligt den särskilda fördelningsmodell som baseras på det s.k. ohälsotalet och invånarantalet. Fördelningen av denna ersättning mellan sjukvårdshuvudmännen framgår av bilaga 3. Medlen i sin helhet utbetalas av efter det att en överenskommelse träffats mellan kassan och huvudmannen om medlens användning. c) För Handikappinstitutets verksamhet lämnas särskild ersättning med 51 milj. kr. enligt en separat överenskommelse mellan staten och . Ersättningen betalas ut av . d) För att möjliggöra för sjukvårdshuvudmännen att öka tillgången på psykoterapeutiska behandlingsresurser utges särskild ersättning med sammanlagt 65 milj. kr. Ersättningen till sjukvårdshuvudmännen lämnas dels med per huvudman, dels med per invånare. Ersättningen utbetalas utan särskild rekvisition av . e) För åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar till en bättre informationsförsörjning m.m. lämnas ersättning med högst 21 milj. kr. beslutar efter samråd med om fördelning av medlen. betalar ut ersättningen. f) Vissa särskilda insatser - insatser på HIV/AIDS-området med högst 7,25 milj. kr., - överföring av vissa patienter från till med högst 0,75 milj. kr., - handledd praktiktjänstgöring av kiropraktorer och naprapater med högst 1,0 milj. kr. betalar ut ersättningarna. g) av medicinsk metodik, SBU, verkar för ett rationellt utnyttjande av givna resurser inom hälso- och sjukvården genom att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik. För att bidra till SBU:s verksamhet och öka sjukvårdshuvudmännens inflytande över inriktningen av verksamheten och därmed underlätta implementeringen av resultaten, kom par- terna för överens om en ersättning till SBU på 5 milj. kr. Parterna har enats om att för avsätta 10,5 milj. kr. för SBU:s verksamhet. Medlen skall också bidra till att göra det möjligt för SBU att lämna er- sättning för experter hos sjukvårdshuvumännen som engageras i SBU:s utvär- deringsverksamhet. Parterna är också ense om att minst motsvarande belopp bör vara en planeringsram även för åren 1997 respektive 1998. Utnyttjande och fördelning av utgiftsramen på 1 354 milj. kr. för enligt punkterna a) - g) framgår av bilaga 1. 4 Sjukhusvårdsavgifter för pensionärer Frågan om ett överförande av administrationen av avgifter vid sjukhusvård för pensionärer från de allmänna försäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen har - i enlighet med överenskommelsen för - varit föremål för en gemensam ut- redning. En arbetsgrupp, där även företrädare för () ingått, har redovisat ett principförslag till ett system för avgiftsadministration av sjukvårdshuvudmännen. Förslaget utmynnar i att den änd- rade ordningen bör träda i kraft , alternativt . Överläggningarna i denna fråga är inte slutförda, bl.a. beroende på att klarhet inte kunnat nås i fråga om möjligheterna för sjukvårdshuvudmännen att på motsvarande sätt som kommunerna få tillgång till uppgifter i RFV:s register över allmänpension. Inriktningen är därför att i stället slutföra dessa över- läggningar , varvid en särskild överenskommelse eventuellt kan träffas. Om parterna kan enas om ett sådant överförande, inkl. den ekonomiska regleringen, förutsätter detta vissa ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslag om sådana ändringar avses i sådant fall att föreläggas i en proposition . Bidrag enligt 3a) Särskilt bidrag till hälso- och sjukvård utbetalas av Social- styrelsen med en tolftedel för i efterskott. Parterna skall ,innan utbetalningen sker, stämma av utvecklingen av arbetet med en utvidgad vårdgaranti och vårdkontrakt. Detta förutsätter att sjukvårdshu- vudmännen till redovisar sina planer för att införa individuella vårdkontrakt mellan vårdgivare och patient. En förutsättning för detta arbete är att redovisat vårdprogram för diabetes. Ersättning enligt 3b) Rehabiliterings- och behandlingsinsatser utges efter särskild rekvisition av . Ersättning enligt 3c) verksamhet utbetalas utan särskild rekvisition i efterskott av . Ersättningar enligt 3d) Psykoterapeutiska behandlingsinsatser, 3e) Informationsförsörjning, 3f) Vissa särskilda insatser utbetalas av Socialstyre- lsen när villkoren för respektive ersättning är uppfyllda. Ersättning enligt ) för SBU:s verksamhet utbetalas i enlighet med överenskommelse mellan om medlens användning. Överenskommelsen gäller under förutsättning att den godkänns av regeringen och . De författningsändringar som behövs för genom- förandet av överenskommelsen kommer att utarbetas av . Erforderliga tillämpningsansvisningar utarbetas av och i samråd med . Vidare har parterna träffat en särskild överenskommelse om finansieringen av för . Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för . Ändamål Totalbelopp milj. kr. 1.Bidrag till hälso- och sjukvård 762,50 2.Särskild ersättning för rehabili- terings- och behandlingsinsatser 435 4.Särskild ersättning för psyko- terapeutisk verksamhet 65 5.Särskild ersättning för informations- försörjning m.m. 21 6.Särskild ersättning till rikssjukvård för HIV-smittade 7,25 7.Särskild ersättning för vissa patient- överföringar 0,75 8.Särskild ersättning för handledning av kiropraktorer och naprapater 1 9.Ersättning för SBU:s verksamhet 10,50 1354 Fördelning av särskilt bidrag till hälso- och sjukvård för AB 182,0 C 16,2 D 27,7 E 23,5 F 17,7 G 10,2 H 13,8 K 16,3 L 16,6 M 32,1 N 15,2 O 18,1 P 25,4 R 15,8 S 30,4 T 15,6 U 14,8 W 31,0 X 30,8 Y 27,7 Z 14,5 AC 27,7 BD 28,5 I 3,3 MM 38,0 OG 69,6 762,5 Fördelning av särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården för AB 75 C 13 D 15 E 20 F 13 G 8 H 12 K 8 L 14 M 25 N 11 O 15 P 21 R 11 S 15 T 14 U 15 W 16 X 18 Y 14 Z 7 AC 15 BD 16 I 3 MM 15 OG 26 435 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , Hjelm- , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1995/96:122 Redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för