prop · GJ0310 · 1996-01-01 00:00:00 — Enligt den lagen kan regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, föreskriva att en finansiell företagsgrupp föreligger om vissa särskilt uppräknade förutsättningar är förhanden, bl.a. gemensam ledning. Om, såsom regeringen har föreslagit, det generella bemyndigandet för regeringen att meddela från lag avvikande föreskrifter upphävs, fordras vissa andra kompletteringar av lagstiftningen. En första fråga gäller behandlingen av sådana mindre, ömsesidiga försäkringsföretag som är undantagna från försäkringsrörelselagens redovisningsbestämmelser och som i stället omfattas av särskilda redovisnings- föreskrifter (se 1 kap. 10 § försäkringsrörelselagen). Enligt regeringens mening bör sådana mindre, ömsesidiga bolag på liknande sätt undantas från ÅRFL:s tillämpning. Detta kan enligt regeringen ske enligt den ordning som finns i 1 kap. 10 § FRL. En bestämmelse bör alltså införas om att regeringen eller, efter dess bemyndigande, helt eller delvis får undanta de angivna företagen från ÅRFL:s tillämpning. I den utsträckning företagen har undantagits från ÅRFL bör andra bestämmelser för årsredovisningen, särskilt anpassade för de små företagen, kunna tillämpas. De bör i så fall, liksom , kunna omfattas av särskilda föreskrifter för årsredovisningen som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndiganden, . I fråga om utformningen av den bestämmelsen har Lagrådet lämnat vissa synpunkter till vilka regeringen återkommer i författningskommentaren till 1 kap. 4 § ÅRFL. En andra fråga gäller undantag från bestämmelserna om balans- och resultaträkningen med hänsyn till den särskilda verksamhetsinriktningen i värdepappersbolag. I detta fall kan det med fog antas att ett allmänt bemyndigande att meddela från lag avvikande föreskrifter har fått betydelse. Det bör därför införas ett särskilt normgivningsbemyndigande som gör det möjligt att meddela särskilda föreskrifter om sådana uppställningsformer för värdepappersbolag som avviker från de uppställningsformer som skall tillämpas enligt ÅRKL (se vidare avsnitt 9.3 i del 3). 7 Sambandet mellan redovisning och beskattning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: I detta skede av lagstiftningsarbetet bör| | det nuvarande sambandet mellan redovisning och beskattning | | behållas. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se betänkandet del I s. 137). Remissinstanserna: har ansett att EG- anpassningen bör samordnas med behandlingen av frågan om sambandet mellan redovisning och beskattning. I sakfrågan - om sambandet mellan redovisning och beskattning bör bestå - har de remissinstanser som uttalat sig redovisat skiftande uppfattningar. , , , och har ansett att kopplingen i allt väsentligt bör bestå. , och har uttalat den motsatta uppfattningen. Bakgrund: I råder ett starkt samband mellan företagens redovisning och beskattning innebärande att redovisningen utan större korrigeringar skall kunna ligga till grund för beskattningen. Denna samordning är grundläggande för företagsbeskattningen. Den skattemässiga inkomstberäkningen sker på grundval av den skattskyldiges bokföring. För att vissa avdrag skall medges vid taxeringen krävs att motsvarande avdrag eller avsättning har gjorts i räkenskaperna, t.ex. avsättning till periodiseringsfond eller avdrag för värdeminskning av maskiner och inventarier enligt reglerna om räkenskapsenlig avskrivning. Härigenom tvingas företagen att i årsboksluten och årsredovisningarna redovisa bokslutsdispositioner och obeskattade reserver. Någon särredovisning av hur stor del av reserverna som utgör latent skatt sker inte. Systemet med bokslutsdispositioner och obeskattade reserver saknar direkt motsvarighet i andra länder. Skälen för regeringens bedömning: En av fördelarna med det nuvarande sambandet mellan redovisning och beskattning är att den förenklar för företagen. Företagen behöver upprätta endast ett bokslut som sedan med enbart ett fåtal justeringar kan läggas till grund för taxeringen. Det brukar också sägas att sambandet mellan redovisning och beskattning uppfyller ett statligt kontrollbehov. Redovisningen anses böra vara så utformad att den direkt kan läggas till grund för skattekontrollen.Det finns också ett finanspolitiskt motiv för sambandet, nämligen att de skattekrediter som ges företagen skall vara villkorade av att vissa medel binds i företagen. måste emellertid beaktas att redovisningen bör ge en rättvisande bild av företagets resultat och ställning (jfr artikel 2.3 i det fjärde direktivet). Intressenter som inte har tillgång till företagsintern information skall kunna göra en realistisk bedömning av företaget utifrån de uppgifter som lämnas i externredovisningen. De kan ha ett behov av annan information än den som fordras för en skattemässig bedömning. Det kan också hävdas att kopplingen till beskattningen försämrar redovisningens kvalitet. Företagen väljer en redovisningsmetod som ger lägre skatt även om en annan metod vore bättre från andra synpunkter. Ett annat problem med sambandet mellan redovisning och beskattning är att förekomsten av obeskattade reserver och bokslutsdispositioner gör de svenska årsredovisningarna svårbegripliga för utländska läsare. Till detta kommer att det nuvarande sambandet förmodligen försvårar anpassningen av svensk redovisningspraxis till den internationella utvecklingen. Det finns alltså flera argument som talar för att det nuvarande sambandet inte bör bibehållas, i vart fall inte i sin nuvarande form. Regeringen anser sig emellertid inte i detta sammanhang ha underlag för att föreslå några förändringar i detta hänseende. Sådana ändringar förutsätter ändringar i den skatterättsliga lagstiftningen. I detta lagstiftningsärende har inte funnits utrymme för de omfattande överväganden som dylika ändringar fordrar. lade emellertid fram ett delbetänkande med förslag till vissa ändringar i skattelagstiftningen. Förslagen syftar till att bereda vägen för en frikoppling mellan redovisning och beskattning. De frågor som tas upp i delbetänkandet bereds i . Frågan om det nuvarande sambandet mellan redovisning och beskattning bör förändras bör anstå till dess att detta beredningsarbete har avslutats.Redan genom de redovisningslagar som föreslås uppstår emellertid ett behov av vissa följdändringar i de skatterättsliga författningarna. Kommittén har inte lämnat några förslag till sådana lagändringar och regeringen är inte beredd att i detta sammanhang ta ställning till vilka anpassningar som kan behövas. En översyn av dessa frågor pågår emellertid. Arbetet sker med inriktning på att nödvändiga följdändringar skall kunna träda i kraft med de nya redovisningsbe- stämmelserna.