prop · GJ03131 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att bör utveckla sin kompetens inom hela yrkestrafikområdet för att kunna verka för en trafiksäker och miljövänlig yrkestrafik, med särskild inriktning på stöd åt tillsynsmyndigheterna genom föreskrifter och allmänna råd, utbildning samt information. 3.8 Forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet 3.8.1 Utvecklingen fram till framhöll (bet. 1992/93:TU34, rskr. 1992/93:397), med anledning av regeringens proposition om forskning, kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170 s. 134 f.) att forskningsinsatser inom kommunikationssektorn är av strategisk betydelse för välfärdsutvecklingen och den ekonomiska tillväxten. Två grundläggande krav bör därvid ställas. Kommunikationsforskningen bör dels ge underlag för de åtgärder som krävs för att uppnå de av fastställda målen på kommunikationsområdet, dels skapa handlingsberedskap inför problem som inte kan förutses genom att bygga upp en kompetens- och kunskapsbas . Beslutet innebar att följande områden särskilt skall uppmärksammas: miljö, infrastruktur, telekommunikation, informationsteknologi,effekter av marknadsförändringar och avreglering, kollektivtrafik samttrafiksäkerhet. Enligt det forskningspolitiska beslutet har ansvar för sam- hällsmotiverad tillämpad forskning inom sitt verksamhetsområde. Ansvaret för all övergripande kommunikationsforskning samlades till Kom- munikationsforskningsberedningen (KFB). Vidare ålades KFB att stödja sådan tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling som inte ankommer på någon annan myndighet samt att stödja övrig tillämpad forskning, utveckling och demonstration som saknar en annan naturlig huvudman. KFB gavs en samordningsroll inom kommunikationsforskningen, bl.a. med ett entydigt ansvar att dokumentera och sprida information om forskning inom kommunikationssektorn. Dessutom har KFB ett särskilt ansvar för forsknings-, utvecklings- och demon- strationsverksamhet inom kollektivtrafikområdet. Regeringen beslöt (SFS 1994:613) att skall initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde. Verket skall därvid utarbeta program för forskning och utveckling inom området i samverkan med berörda forskningsstödjande myndigheter, dokumentera den forskning verket stödjer, informera om forskningsresultaten samt svara för att forskningen utvärderas. Som en följd av detta har utarbetat ett strategidokument och en plan för verkets framtida forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet. 3.8.2 Precisering av ansvar och befogenheter -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör inom ramen för sitt sek- | | torsansvar aktivt verka för att samhällsmotiverad tillämpad | | forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom | | vägtransportsystemet sker i syfte att uppnå de trafik- och | | miljöpolitiska målen. insatser bör samordnas med och | | vara ett komplement till den forskning som | | Kommunikationsforskningsberedningen givits ett ansvar för | | enligt tidigare beslut. Skälen till regeringens bedömning: har fått ett utökat ansvar för samhällsmotiverad tillämpad forskning, utveckling och demonstration, dels i egenskap av statlig väghållare, dels som sektorsansvarigt organ för hela vägtransportsystemet. Utöver vad som framgår av tidigare beslut, vill regeringen ange följande. Regeringen anser att sektorsansvar för vägtransportsystemet i princip bör återspeglas även i ansvaret för tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet på området. forskningspolitiska beslut (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:TU34, rskr. 1992/93:397) innebär att KFB:s roll som beställare av bl.a. övergripande forskning har markerats. Enligt detta beslut har ansvar för att resurser avsätts för samhällsmotiverad tillämpad forskning inom vägtransportområdet. Regeringen anser att det är viktigt att de insatser, som föreslås i plan för forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten, utgår från hela vägtransportsystemets behov. Det är också viktigt att denna plan stäms av mot den samordning av transport- och kommunikationsforskningen som sker genom KFB. På så sätt får regeringen en helhetsbild av verksamheten. Det är av stor vikt att i detta sammanhang agerar både utifrån sitt väghållaransvar för det statliga vägnätet och sitt sektorsansvar för vägtransportsystemet som helhet. bör samverka med både finansiärer och utförare av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet, men framför allt med de tilltänkta användarna av resultaten, däribland och landets kommuner. I avsnitt 4.2 preciseras de finansiella konsekvenserna för . Vidare anser regeringen att det är av stor vikt att beaktar frågor som rör väghållning i vid bemärkelse, då såväl åtgärdsbehoven som kunskapsbehoven till stora delar är knutna till tätortstrafiken. Dels finns behov av tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet, dels behov av att omsätta resultaten i tydliga råd och riktlinjer för bl.a. de kommunala väghållarna. Utöver tidigare bemyndiganden anser regeringen att , inom ramen för sitt sektorsansvar, bör få använda medel från anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för att, inom befintliga ramar, finansiellt stödja demonstrationsverksamhet inom kommunernas väghållningsområde och för att stödja i syfte att öka tillämpningen av ny kunskap bland kommunala väghållare. vidgade sektorsansvar kan medföra vissa otydliga gränsytor mot KFB:s ansvarsområde. Regeringen har givit i uppdrag att utvärdera den omläggning av transport- och kommunikationsforskningens organisation som beslutades . Regeringen avser mot den bakgrunden att återkomma till vad gäller en precisering av ansvarsfördelning och samordning av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten inom vägtransportsystemet i kommande forskningspolitiska beslut. I avvaktan på dessa ställningstaganden bör insatser samordnas med och vara ett komplement till den forskning som KFB bedriver. 4.1 beslut om anslag för drift och underhåll av statlig väghållning Anslag för drift och underhåll av statliga vägar behandlas i budgetpropositionen.Regeringen redovisade 1995 (prop. 1994/95:100 bil. 7) förslag till underhållsstrategier för drift- och underhållsverksamheten för . Av förslag till strategi framgick att det långsiktigt krävs ett drift- och underhållsanslag på för att fullfölja strategi för vägunderhåll. Denna anslagsnivå inkluderar då också kostnaderna för sektorsansvar och vissa myndighetsuppgifter. Av regeringens överväganden 1995 framgår att de anspråk på medel som erfordras för att nå upp till föreslagen anslagsnivå för drift och underhåll av statliga vägar inte kan rymmas inom statsbudgetens ramar. Regeringen föreslog därför ett i stort oförändrat anslag på för . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1994/95:TU18, rskr. 1994/95:293). verksamhet kan med utgångspunkt från verkets olika ansvarsområden delas in i tre olika verksamhetsgrenar. Dessa verksamhetsgrenar är vägtransportsystemet (sektorsansvaret), statliga vägnätet samt övriga myndighetsuppgifter. Av de olika verksamhetsgrenarna vid svarar verksamhetsgrenen det statliga vägnätet för den volymmässigt helt dominerande belastningen på anslaget Drift och underhåll av statliga vägar. bedömer att anslaget, som för omfattar , till kommer att användas för statlig väghållning; drift och underhållsåtgärder på det statliga vägnätet. Resterande del av anslaget används för verksamhet inom vägtransportsystemet/sektorsansvaret () samt för vissa myndighetsuppgifter (< ). I allt väsentligt bekostas myndighetsuppgifter av andra anslag än anslaget Drift och underhåll av statliga vägar. 4.1.1 Det statliga vägnätet Den del av kostnaderna för det statliga vägnätet som bekostas med medel från drift- och underhållsanslaget indelas i verksamhetsområdena underhållstjänster, väglagstjänster, vägmiljötjänster och vägtrafiktjänster. Därtill finns i inom verksamhetsgrenen statlig väghållning även verksamhetsområdena vägprodukter och kompletteringsprodukter som i allt väsentligt avser nyproduktion och komplettering av existerande vägar. Dessa verksamhetsområden finansieras genom anslaget Byggande av vägar och behandlas därför inte fortsättningsvis. Med underhållstjänster avses åtgärder som har till uppgift att upprätthålla en väganläggnings funktion över tiden, t.ex. beläggningsåtgärder och underhåll av broar och grusvägar. beräknar att utföra underhållstjänster för totalt . Väglagstjänsterna har till syfte att hålla vägbanan, bussfickor och andra liknande väganläggningar framkomliga. Huvuddelen av insatserna avser vinterväg- hållning såsom snöröjning och friktionsåtgärder. beräknar att utföra väglagstjänster för ca . Vägmiljötjänster syftar till att fortlöpande upprätthålla sidoområdet till väganläggningen liksom till att upprätthålla vägutrustningens funktionella egenskaper. Häri ingår att hålla vägbelysning, viltstängsel, vägräcken, vägmärken, vägmarkeringar och sidoområden i tillfredsställande skick. beräknar att utföra Vägmiljötjänster för ca . Vägtrafiktjänster har till syfte att stödja ett effektivt utnyttjande av det statliga vägnätet. Bland vägtrafiktjänster ingår färjetransport, broöppning och information till trafikanterna. beräknar en budget för Vägtrafiktjänster om . Förutom för ovanstående ändamål får disponera medel på anslaget för att betala räntor och amorteringar på upptagna lån för broar som ersätter färjor, för forskning och utveckling inom området drift och underhåll av vägar, för viss central och regional administration, betalning av räntor och amorteringar på lån i för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar och omsättningstillgångar samt för att anordna uppdragsutbildning för personal inom området väghållning. ansvarar även för beredskapsplaneringen för statens väghållning. kostnader härför, som till stor del består av omkostnader för inköp och lagerhållning av reservbromateriel, belastar ett särskilt anslag. myndighetsuppgifter kan indelas i följande verksamhetsområden; transfereringar, tillämpning av regler för fordon, förare och trafikmiljö samt trafikregistret. Samtliga av ovanstående myndighetsuppgifter utom Tillämpning av regler för fordon, förare och trafikmiljö finansierar sin verksamhet via andra anslag än anslaget Drift och underhåll av statliga vägar. Inom verksamhetsområdet tillämpning av regler för fordon, förare och trafikmiljö ingår bl.a. att typgodkänna system och komponenter till fordon samt att klassificera fordon, handlägga dispenser och att besluta i överklagningsärenden. Vidare ingår i verksamhetsområdet frågor om förarutbildning, förarprov, trafikmedicin och trafikmiljöregler. beräknar att belastningen på anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för myndighetsuppgifter kommer att vara ca . 4.1.3 Vägtransportsystemet (sektorsansvaret) De uppgifter som har ålagts inom ramen för det s.k. sektorsansvaret har särskilt redovisats av regeringen i avsnitt 3.De finansiella konsekvenserna av att ålagts ett sektorsansvar för vägtransportsystemet har varit att anslaget Drift och underhåll av statliga vägar successivt har belastats med de kostnader som de nya uppgifterna för fört med sig. beräknar att utföra sektorsuppgifter för . Emellertid har inte alltid givits de finansiella förutsättningar som krävs för att genomföra de uppgifter som följer av sektorsansvaret. Regeringen har funnit att väsentliga bemyndiganden för att utnyttja anslaget Drift och underhåll av statliga vägar saknas för att skall kunna fullgöra alla sina uppgifter. Sådana bemyndiganden saknas i synnerhet för att stödja extern verksamhet där normalt inte är huvudman för genomförandet. Det kan konstateras att i samband med att verket övertagit uppgifter från andra myndigheter, eller i samband med att nya uppgifter ålagts verket, i princip har fått ett generellt bemyndigande att utnyttja anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för sådana kostnader som är förenliga med sektorsuppgiften såvitt avser kostnader som åsamkas . får belasta drift- och underhållsanslaget med kostnader för den interna verksamheten i såsom kostnader för personal och lokaler, för handläggning av ärenden och genomförande av utredningar, utarbetande av planeringsunderlag, regelverk, riktlinjer, allmänna råd, forskning och utveckling m.m. Andra kostnader som är förenliga med uppgifter är anlitande av konsulter för utredningar m.m. inom vägtransportsystemet, upphandling av uppdragsutbildning för egen personal liksom övriga kostnader för att utveckla verkets kompetens för vägtransportsystemet. får även träffa avtal och överenskommelser med externa parter så länge sådana överenskommelser ryms inom vad som i övrigt är tillåtet för myndigheten. har av särskilt bemyndigats att använda medel från anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för trafiksäkerhetsinformation samt för att bestrida merkostnader för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. 4.2 Finansiella konsekvenser av sektorsansvar -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: skall utöver ändamål som | | har beslutat om även få utnyttja anslaget A 2. Drift | | och underhåll av statliga vägar för att bekosta informationsverk-| | samhet inom ramen för sektorsansvar, finansiellt | | stödja utvecklings- och demonstrationsverksamhet som är av | | principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets| | utveckling, bekosta åtgärder som är av betydelse för vägtrans- | | portsystemets utveckling i de fall det inte finns någon annan | | huvudman som har ett entydigt ansvar samt finansiellt stödja | | åtgärder inom vägtransportsystemet som är av betydande sam- | | hällsintresse även då annan huvudman finns. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av regeringens bedömningar och förslag avseende sektorsansvar bör ges ekonomiska möjligheter att fullfölja regeringens ambitioner såvitt avser ett vidgat sektorsansvar. Till stor del ryms de uppgifter har inom ramen för tidigare bemyndiganden från . Detta gäller även rätten att utnyttja anslag för vissa ändamål inom ramen för sektorsansvaret, vilket regeringen har redovisat i avsnitt 4.1. Emellertid finns det vissa uppgifter som är nya inom ramen för ett utvidgat sektorsansvar. bör därför bemyndigas att utöver vad som tidigare beslutats och inom befintliga ramar, få utnyttja anslaget Drift och underhåll av statliga vägar även för följande ändamål: - informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar, - finansiellt stöd för samverkan med externa parter i utvecklings- och demonstrationsverksamhet som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportssystemets utveckling, - finansiering av åtgärder utanför det statliga väghållaransvaret i de fall det inte finns någon annan huvudman som har ett entydigt ansvar inom området och åtgärden är av väsentlig betydelse för att skall kunna fullgöra sitt sektorsansvar inom vägtransportsystemet, - finansiellt stöd för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns i de fall åtgärderna annars inte skulle kunna komma till stånd, t.ex. stöd till inköp av utrustning för fordonskontroll och trafikövervakning avsedda att användas av bilinspektörer och polis såvitt avser merkostnader förorsakade av krav ställda av . Regeringen avser att i regleringsbrev för föreskriva att beslut om finansiering som tar i anspråk mer betydande anslagsbelopp (eller mer) skall underställas regeringens prövning. 4.3 PIARC:s 10:e vinterkongress -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: skall få ta medel i anspråk för | | projektledning och administration som uppkommer till följd av | | den internationella vägorganisationen 10:e vinterkong- | | ress. skall även få ta medel i anspråk för att bekosta| | övriga förberedelsearbeten inför kongressen vilka sedan skall | | återbetalas till anslag efter kongressen. Skälen för regeringens förslag: fick vid den internationella vägorganisationen Congresses (PIARC) årsmöte i i uppdrag att anordna organisationens 10:e vinterkongress . PIARC grundades och är en internationell organisation med syfte att sammanföra experter och forskare inom vägtrafikens område. Medlemmar är regeringar, vägmyndigheter, universitet m.fl. Den 10:e vinterkongressen är planerad att äga rum i . Förberedelserna har påbörjats med det uttalade målet att kongressen skall finansieras via de ca 1 000 deltagarnas avgifter samt ett förväntat överskott från en parallellt med kongressen anordnad utställning. Kalkylen förutsätter att personal från ställs till förfogande för projektledning och administration. behöver därför belasta anslaget A 2. Drift och underhåll av statliga vägar med de personalkostnader för projektledning och administration som uppkommer till följd av projektet. I en preliminär budget som tagits fram balanserar intäkter och kostnader på ca . Halva kostnaden beräknas läggas ned fram till tidpunkten för kongressen. I stort hela intäkten beräknas flyta in fr.o.m. . Utgifterna för förberedelser för kongressen föreligger således än intäkterna från kongressen. måste därför låna medel intill dess att intäkterna flyter in. Regeringen meddelade redan i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 7) att man såg positivt på att deltar i det internationella samarbetet inom vägområdet. Regeringen uttryckte också att om anordnar större konferenser etc. förutsätts det att denna verksamhet sker på kommersiella grunder utan ianspråktagande av statliga bidrag. Regeringen konstaterar att anordnandet av vinterväghållningskonferensen i inte kan genomföras utan stöd från anslagsmedel. Regeringen anser dock att det är angeläget att fullföljer sitt åtagande och att därför skall få ta i anspråk vissa medel för att förbereda konferensen. Fortsättningsvis bedömer dock regeringen att när arrangerar liknande konferenser sker detta mot bakgrund av ekonomiska kalkyler som möjliggör en finansiering helt utanför statsbudgeten. Regeringen föreslår därför att medges rätt att belasta anslaget A 2. Drift och underhåll av statliga vägar för de personalkostnader för projektledning och administration som uppkommer till följd av projektet. bör dessutom ges möjlighet att få ta medel i anspråk från anslaget A 2. Drift och underhåll av statliga vägar för förberedelsearbeten med konferensen. Sistnämnda medel, jämte ränta, skall sedan återbetalas till anslaget. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Förarprövningen skall vara kvar inom Väg- | | verkets organisation. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av regeringens proposition (prop. 1992/93:2) beslöt (bet. 1992/93:TU4, rskr. 1992/93:58) att skulle läggas ned vid utgången av varvid dess arbetsuppgifter skulle överföras till . undantog dock förarprövningen och uppdrog åt regeringen att överväga frågan om förarprövningens organisatoriska hemvist. konstaterade att de uppgifter som skulle komma att överta var av såväl föreskrivande som tillämpande karaktär varför det var väsentligt att en tydlig organisatorisk åtskillnad gjordes mellan dessa principiellt skilda uppgifter. Förarprövningen skulle därför flyttas från . föreslogs i betänkandet Förarprövare (SOU 1993:34) att en ny myndighet skulle tillskapas för att sköta förarprövningen och tillsynen av trafikskolorna. Till myndigheten skulle också bilinspektörerna knytas organisatoriskt. Av olika skäl, främst ekonomiska, ansågs det dock inte vara en lämplig lösning att bilda en ny myndighet när nu lagts ner. fick företrädare för och i uppgift att omarbeta det förslag som lämnades i betänkandet.År 1994 presenterade denna arbetsgrupp promemorian Kör i skolan, där det föreslogs att gymnasieskolan skulle överta utbildning och examination för körkort med behörigheten B. Ansvaret för examinationen av de körkortsaspiranter som tar körkort utanför gymnasieskolan skulle föras över från till de statliga väghållningsmyndigheterna. Verksamheten skulle avgiftsfinansieras. Vidare föreslogs att i samråd med skulle besluta om kursplaner för gymnasieskolan och att skulle få mandat att utöva tillsyn över examinationen hos väghållningsmyndigheterna och under uppbygg- nadsskedet även hos gymnasieskolan. Promemorian remissbehandlades och fick ett mycket blandat bemötande, främst negativ kritik. Således ansåg t.ex. i att förarprövningen skulle flyttas över till länsstyrelserna och AB ansåg att de kunde överta uppgiften. Några remissinstanser vände sig mot att privat trafikskoleverksamhet enligt förslaget fördes över till kommuner. motsatte sig finansieringsformen. Andra ansåg att detta stred mot EG:s körkortsdirektiv och det framfördes också att de statliga väghållningsmyndigheterna inte är från tillräckligt avskilda myndigheter osv. En genomförd reformering av det offentliga skolväsendet, som ger kommunerna möjlighet att lokalt besluta om specialutformade program, grenar och kurser, har medfört bristande samstämmighet mellan skol- och körkortsförfattningarna respektive regleringen av hur prov för yr- kesförarkompetens skall avläggas. Möjligheterna att kontrollera förarprövningens kvalitet är därför delvis begränsade vilket kan ge konsekvenser för trafiksäkerheten. Regeringen avser att se över bestämmelserna på detta område. skall från börja tillämpa de minimikrav för förarprov som anges i rådets direktiv av (91/439/EEG) om körkort. Regeringen anser att det är väsentligt att åstadkomma en enhetlig praxis på området för hur nya förarprov skall utformas och hur de sökandes kunskaper då skall värderas. Denna kvalitetssäkring av förarproven är av stor betydelse för trafiksäkerheten och torde bättre kunna uppnås om föreskrivande och tillämpande myndighet finns på central nivå. anser regeringen att det inte är aktuellt att upprätta en ny central myndighet då detta skulle medföra merutgifter för staten. Mot bakgrund av sektorsansvar och resultatansvar för trafiksäkerheten, finns det förutsättningar för en god kvalitetssäkring av förarproven om verksamheten behålls inom organisation. Regeringen finner mot den bakgrunden att den mest lämpliga lösningen för förarprövningens organisatoriska hemvist är att behåller den inom sin organisation. 6 Infrastrukturbidrag från Europeiska unionen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Regeringen skall bemyndigas att besluta om | | ansökan om den europeiska gemenskapens finansiella bidrag till | | de svenska delarna av de transeuropeiska transportnätverken, | | besluta om fördelning av bidrag till de svenska delarna av de | | transeuropeiska transportnätverken samt besluta om hur redovis- | | ningen av den europeiska gemenskapens finansiella bidrag till | | de svenska delarna av de transeuropeiska transportnätverken | | skall ske. 1994/95:40 redovisade regeringen vissa principiella frågor med anledning att såsom medlem i Europeiska unionen skulle komma att uppbära bidrag för olika ändamål. Vad regeringen i detta sammanhang föreslog godtogs av (bet. 1994/95:FiU5 rskr. 1994/95:61). I fråga om transeuropeiska nätverk (TEN) utgår den europeiska gemenskapens stöd till projekt av gemensamt intresse på området för transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. Gemenskapens bidrag är högst av den totala investeringskostnaden. För studier rörande projekten får gemenskapens andel normalt inte överstiga av den totala kostnaden för en studie. Regeringen anser att bör ansöka om den europeiska gemenskapens bidrag för investeringar och studier i den svenska delen av det transeuropeiska transportnätverket. Utgångspunkten vid sådana ansökningar är att bidrag i första hand skall sökas för projekt som har nationell prioritet. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om ansökan och om slutlig fördelning av eventuella bidrag till investeringar och studier i de svenska delarna av de transeuropeiska transportnätverken.