prop · GJ03181 · 1996-01-01 00:00:00 — I synnerhet specialister ger viktiga bidrag när det gäller att förbereda nationella ståndpunkter och argumentera för dessa i kommissionen och rådsarbetsgrupperna. Samarbetet mellan och konsumentmyndigheterna i frågor som rör EU:s konsumentpolitik kommer att stärkas ytterligare. Särskilda EG-arbetsgrupper och referensgrupper inrättades inför förhandlingarna om för att effektivisera den gemensamma beredningen av frågor som rör den gemensamma marknaden samt för att få ett forum för samråd och informationsutbyte med intresseorganisationerna. Sådana grupper finns på konsumentområdet. Konsumentinflytande ingår som en viktig i den svenska konsumentpolitiska modellen. Samverkan med konsumentorganisationer är därför naturligt och av stor betydelse för att svenska ståndpunkter i EU skall kunna förankras och utvecklas. Men också samverkan med svenska näringslivsorganisationer är angelägen. Att det finns fasta spelregler och ett gott konsumentskydd ligger i det seriösa näringslivets intresse. Både konsument- och näringslivsorganisationer har goda kunskaper i konsumentfrågor och är ofta genom sina europeiska organ tidigt informerade om reformer som är på väg inom EU. Regeringen och organisationerna har således ett ömsesidigt intresse av informations- och erfarenhetsutbyte. Regeringens ambition är att ytterligare förbättra detta utbyte. Utgångspunkten skall vara största möjliga öppenhet. Det kan t.ex. handla om att remittera förslag som kommer från EU, informera om svenska konsumentpolitiska initiativ och ståndpunkter och åter- rapportera resultatet av svenska insatser i EU. Arbets- och referens- gruppsorganisationen kommer att ses över i syfte att utveckla och effektivisera arbetsformerna för att bättre uppfylla regeringens krav på framförhållning, flexibilitet och förankring i EU-arbetet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En utgångspunkt för det svenska arbetet | | med konsumentfrågor i EU skall vara att det drivs på ett sådant | | sätt att det inte föranleder utgiftsökningar varken på den svenska| | statsbudgeten eller på EG-budgeten. Skälen för regeringens bedömning: Det konsumentpolitiska området är mycket vittomfattande. Som har konstaterats tidgare finns det konsumentintressen att ta hänsyn till inom i princip alla . Därför har också kommissionen presenterat ett antal prioriterade områden som skall vara vägledande för arbetet med konsumentfrågor framöver. I det perspektivet ser regeringen det som angeläget att presentera målen för och inriktningen av det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU. Syftet är i hög grad att göra arbetet mera målinriktat och kostnadseffektivt. Detta gäller både det nationella arbetet och arbetet på gemenskapsnivå. För att uppnå detta fordras det en mycket god framförhållning i förhållande till de förslag som kommer fram inom gemenskapen och en väl genomtänkt prioritering av olika frågor. Först då finns det förutsättningar att leva upp till kraven på statsfinansiellt neutrala lösningar och kostnadsbesparingar. Detta blir enligt regeringens mening möjligt att uppnå med den inriktning som vi har redovisat i skrivelsen som man kan stärka konsumenternas ställning och därmed öka deras förtroende för den inre marknaden. Det förutsätts att arbetet drivs på ett sådant sätt att det inte föranleder utgiftsökningar varken på den svenska statsbudgeten eller på EG-budgeten. Sammanfattning av rapporten i EU-perspektiv (Ds 1995:32) Arbetsgruppen har haft till uppgift att ta fram en svensk strategi för fortsatta arbete med konsumentfrågorna inom EU. I uppdraget har bl a ingått att kartlägga vilka konsumentfrågor som är aktuella inom EU samt föreslå vilka frågor som bör prioritera samt vilka nya konsumentfrågor av större vikt som bör aktualiseras och drivas inom EU, särskilt inför . Vidare har gruppen haft att överväga hur samverkan bör ske nationellt mellan olika aktörer för att få bästa möjliga genomslag för svenska ståndpunkter på det konsumentpolitiska området, föreslå hur en löpande uppföljning ska ske av konsekvenserna för konsumenterna i av olika åtgärder inom EU, bedöma behovet av åtgärder för att stärka konsumentorganisationernas inflytande inom EU och föreslå hur den svenska debatten och dialogen kan stimuleras om medlemskapets konsekvenser för konsumenterna samt hur konsumenternas inflytande kan ökas. Gruppen anser det är viktigt att följa utvecklingen av priser, säkerhet och kvalitet även efter medlemskapet. Eftersom en priskommission tillsatts efter det gruppen fick sitt uppdrag lägger gruppen inget förslag om hur medlemskapets konsekvenser på prisutvecklingen ska följas. När det gäller säkerhet understryker gruppen betydelsen av marknadskontroll. Resurser härför bör reserveras hos kontrollmyndigheterna. Särskilda kvalitetsmätningar och attitydundersökningar med klart konsumentpolitiskt syfte bör fortlöpande göras på olika varu- och tjänsteområden. ska sträva efter att behålla sin breda och höga nivå på konsumentskyddet och att stärka skyddet inom EU. Närhetsprincipen bör tillämpas på ett sådant sätt att den inte åberopas som grund för att inte vidta åtgärder på gemenskapsnivå för konsumenterna när så behövs. EU bör se över hela konsumentpolitiken och presentera en grönbok med förslag till breddning som också tar hänsyn till de sociala aspekterna i konsumentpolitiken, en fråga som initierades av EFTA-parlamentarikerna . ska verka för att en europeisk handlingsplan utarbetas för att stimulera till sådan konsumtion och produktion som innebär en miljömässigt hållbar utveckling. Utifrån den företagna kartläggningen föreslår gruppen att aktivt verkar för att artikel 129a, , förstärks och förtydligas i syfte att stärka konsumentintresset. Bl.a. bör konsumenterna tillförsäkras rätt till skydd för rättsliga intressen och till utveckling av sådana produktions- och konsumtionsmönster som leder till en hållbar utveckling på miljöområdet. Gruppen presenterar en bred översikt över olika tänkbara initiativ som kan övervägas bl.a. i samband med att ett nytt treårsprogram 1996-1998 på konsumentområdet ska upprättas av kommissionen . bör aktivt arbeta för en ökad utvärdering av hur på konsumentområdet följs av medlemsländerna samt medverka till att existerande och tillkommande regler formuleras enkelt och begripligt. Det kräver ökat samarbete mellan kommissionen och nationella organ på konsumentområdet. bör även sträva efter ett öppnare, enklare och mer effektivt EU-samarbete. Det är också, som framhålls i prop 1994/95:140, Aktiv konsumentpolitik, viktigt att prioritera arbete som leder till bra konsumentskyddslösningar beträffande prisinformation, tvistlösning, finansiella tjänster och gränsöverskridande handel. Gruppen anser det angeläget att få fram ett direktiv med säkerhetskrav för barnomsorgsprodukter i förening med standardiseringsmandat till . bör verka för att marknadskontrollen på den inre marknaden utvecklas likartat så att konsumenterna kan lita på att varorna uppfyller de krav som ställts på dem. Det är även angeläget att verka för att underlätta för konsumentintresset att medverka i den europeiska standardiseringen. bör aktivt verka för ett europeiskt förbud mot TV-reklam till barn. Direktivet för vilseledande reklam måste utvidgas till att avse även otillbörlig marknadsföring. Fullständiga innehållsdeklarationer på livsmedel är också prioriterade frågor. Insatser bör göras när det gäller utbildning av barn och ungdomar i konsumentfrågor. Utöver dessa prioriterade frågor nämner gruppen en rad andra. Det gäller t ex att ta tillvara konsumenternas intressen på EU-nivå vad gäller personlig skyddsutrustning genom att definiera vilka konsumentprodukter som omfattas och få medlemsländerna att aktivt kontrollera sådana från säkerhetssynpunkt.Vidare gäller det att verka för att risker i samband med tjänster kartläggs och att skaderapportsystemet EHLASS får permanent status i EU. bör även verka för bildandet av ett nätverk som underlättar lokal rådgivning beträffande gränsöverskridande handel. Egenåtgärder bör bli ett strategiskt inslag i EU:s konsumentpolitik som komplement till regler och information. Det gäller också att förbättra konsumentskyddet inom EU beträffande garantier för konsumentvaror och att verka för samarbete mellan medlemsländerna när det gäller metoder för rådgivning, material och hjälpmedel till hushållen när det gäller att planera sin ekonomi. En EU-utredning bör ske om problem av gemenskapsintresse som konsumenterna möter i samband med avreglering av offentliga tjänster och EU-medel ställas till förfogande för att en samlad bild av den konsumentforskning som bedrivs i medlemsländerna ska kunna ställas samman. Gruppen diskuterar och föreslår olika åtgärder för att öka inflytandet i EU på konsumentområdet genom att utnyttja olika kanaler. Det är t.ex. angeläget att en person på den svenska ständiga representationen i kontinuerligt bevakar konsumentfrågorna. Att tidigt påverka kommissionen liksom betydelsen av att bygga upp personliga kontakter, göra studiebesök, bjuda in kommissionstjänstemän till m.m. understryks. måste framför allt i söka gemensamma lösningar med andra länder som har likartade synpunkter på en konsumentpolitisk fråga. Det bedöms också angeläget att hålla kontakt med EU-parlamentariker och ömsesidigt byta ut information liksom med ledamöter i t.ex. ekonomiska och sociala kommittén. EU-samarbetet gör det än viktigare att upprätthålla och utveckla det nordiska samarbetet. Det kan ske genom en livaktig nordisk debatt, seminarier, gemensamma policyuttalanden/ståndpunkter och samling kring EU-frågor i ett tidigt skede. Svenska positioner kan förankras i andra länder genom bilaterala kontakter, besök samt genom aktivt deltagande i förekommande nätverk m.m. Gruppen framhåller att berörda departement och myndigheter bör underlätta för svenska konsumentorganisationer att få inflytande inom EU genom att informera och bidra med resurser. Gruppen understryker vikten av att säkerställa en god kompetens hos de personer som företräder i förhållande till EU. Det gäller utbildning i förhandlingsteknik, språk och kunnighet i EG-rätt och andra EU-frågor. Möjligheter att söka resebidrag, expert- och utbytestjänstgöring i andra länder måste utnyttjas. För att få inflytande är det även angeläget att svenska experter på konsumentfrågor får anställning på hög nivå i det nya generaldirektoratet (DG XXIV) för konsumentfrågor. För att kunna påverka utvecklingen inom EU på konsumentområdet krävs också ett nära samarbete mellan departement, myndigheter och intresseorganisationer. Inför förhandlingar måste förberedelserna vara omsorgsfulla och förhandlingsmandaten preciserade. Efter möten måste rapporter snabbt lämnas till , berörda departement och myndigheter - helst . Olika intressenter måste kontinuerligt i olika former delges information om vad som pågår, dels lämna synpunkter på konsumentpolitiska frågor i EU och bidra med synpunkter när de svenska ställningstagandena arbetas fram. Former för samverkan mellan departement, myndigheter och intresseorganisationer finns men bör ses över på konsumentområdet. Debatt och dialog angående medlemskapets betydelse för konsumenter och hushåll måste stimuleras. Det kan ske genom att undersöka konsumenters kunskap om och inställning i olika frågor av betydelse för konsumenterna på inre marknaden. Seminarier och överläggningar med berörda intressentgrupper bör arrangeras. bör ge ut ett särskilt nyhetsblad rörande svenska initiativ och insatser vad gäller EU:s konsumentpolitik. Avslutningsvis framhåller gruppen att det för att genomföra förslagen kan komma att krävas ytterligare resurser men att även möjligheten till omprioritering av befintlig verksamhet måste prövas. Gruppen har dock inte haft möjlighet att närmare beräkna detta. Det krävs emellertid resurser för att upprätthålla aktiv kontaktverksamhet i förhållande till EU och för samarbetet med bl.a. intresseorganisationer. Därtill kommer utbildning i olika ämnen och behov av personal och medel för att effektivt bevaka och driva konsumentfrågorna inom EU. Intervjuundersökningar kan kosta ca och ett nyhetsblad med upplaga på 10 000 exemplar och åtta sidor med fyra utgåvor ca 300 000. Förteckning över remissinstanserYttranden över rapporten i EU-perspektiv (Ds 1995:32) har avgetts av , , , , , Barnom- budsmannen, , , , , i , - , i - , , (), , Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC), , , , , , Kemikalieinspektionen, Konsumentberedningen, i (LO), (), (), Bankernas konsumentbyrå, , De handikappades riksorganisation, , , Handikappförbundens samarbetsorgan, och Samhälle, , , , Konsumenter i samverkan - , , , (), , , , Näringslivets Delegation för Marknadsrätt, , och Samhälle, SIS - Standardiseringen i , , , , , Konsumentråd, och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1995/96:181 Konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet. Bilaga 1 Sammanfattning av rapporten i EU-perspektiv (Ds 1995:32) ...........................69 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser .......................72