prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — I det förra avsnittet har uppdraget för en radio och TV i allmänhetens tjänst sammanfattats under rubrikerna Rikstäckande sändningar, Redaktionell självständighet, Opartiskhet och saklighet, Demokratiska värden, Mångfald och decentralisering, Hög kvalitet, Kulturansvar, Minoritetsprogram, Folkbildningsambitioner, Spegla hela landet. Regeringen avser att i detta avsnitt förtydliga vissa riktlinjer i uppdraget. Avsikten med förtydligandena inför den kommande tillståndsperioden är att betona programföretagens kulturpolitiska ansvar vad gäller kulturprogram, uppgiften att spegla kulturlivet i olika delar av landet och att i ökad utsträckning samarbeta med kulturinstitutioner och fria producenter. Vidare betonas vikten av att sända program av hög kvalitet för barn och ungdom och uppgiften att spegla det mångkulturella samhället. Vissa programfrågor har behandlats relativt utförligt i samband med de senaste avtalsperioderna. Dessa frågor tas inte upp på nytt. De principer som tidigare formulerats i fråga om språkvårdsfrågor, folkbildningsansvaret och myndighetsinformation bör ligga fast (jämför prop. 1991/92:140 s. 59). 18.1 Att främja kulturlivet Regeringens förslag: Programföretagen skall i sin roll som bärare av det nationella kulturarvet vidga och fördjupa sitt kulturansvar. Programföretagen skall stimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor, bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden och i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. Programmen skall spegla kulturlivet i olika delar av landet. : I frågas efter om allmänradion och allmäntelevisionens skall vara skyldiga att sända bl.a. program om kultur, program som speglar den levande kulturen och program om samhälls- och kulturdebatt (fråga 23). Remissinstanserna: Flertalet remissvar anser att kulturområdet är ett angeläget programområde inom radio och TV som det bör satsas särskilt på. och anser att staten bör ställa krav på att det produceras och sänds kulturprogram. betonar att kulturprogrammen har en särskild ställning i deras verksamhet. anser att staten skall kräva att programbolagen erbjuder ett brett spektrum av olika programtyper, däribland kulturprogram. : anser att public service-företagen har en roll som på många sätt motsvarar de offentligstödda kulturinstitutionernas. Utredningen betonar att medierna bör se information om den "levande" kulturen som en viktig uppgift. Man har ett offenligt uppdrag men utformar själv sin verksamhet, som bl.a. bör bidra till uppfyllandet av de av utredningen föreslagna kulturpolitiska målen. Remissinstanserna: TCO, och delar utredarens uppfattning och anser att public service-företagens kulturansvar måste formuleras tydligare. TCO anser att det är glädjande att utredningen jämställer public service-företagen med de offentliga kulturinstitutionerna. , , och menar att utredningen har överbetonat företagens roll som förmedlare av kultur och undervärderat företagens roll som egna aktörer på kulturområdet, både som kulturskapare och granskare av kulturlivet. vänder sig i sitt remissvar mot påståendet att public service- verksamheten har en roll som motsvarar de offentligstödda institutionerna. Radio- och och Musik och beklagar att utredningen inte tagit upp frågan om kulturuppdrag till en samlad bedömning. anser att statligt inflytande i medierna skall motverkas och att mediepolitiken även fortsatt bör överordnas kulturpolitiken. Skälen för regeringens förslag: En radio och TV i allmänhetens tjänst har en särskild roll som bärare av den nationella kulturella identiteten och det nationella kulturarvet i ett allt mer internationaliserat kultur- och medieutbud. Radion och televisionen har också en viktig uppgift som förmedlare av konstnärliga och kulturella upplevelser. Det gäller både i former som är särskilt anpassade för respektive medium, t.ex. radioteater, och när radion och televisionen återger framföranden i andra sammanhang. Mångdubbelt flera människor tar del av exempelvis radio- eller TV-sända konserter eller operaföreställningar än som besöker själva evenemangen. Man kan också konstatera att radion och televisionen för ett stort antal människor är det enda sättet att komma i kontakt med dessa konstarter. På många områden inom kulturlivet har och fortfarande en dominerande ställning. Genom egna verksamheter som radiokören och symfoniorkester erbjuder ett viktigt kulturutbud. En viktig del av kulturansvar kommer till uttryck i omfattande beställning och inköp av spelfilm, dokumentär och kortfilm. och är två av största uppdragsgivare för kulturarbetare. Även i det nya medielandskapet med flera konkurrerande radio- och TV-företag får programbolagens sätt att utforma sin verksamhet och disponera sina resurser stor betydelse för kulturlivet. Public service-företagen tillhör därför de mest betydelsefulla av landets kulturinstitutioner. Public service-företagens program bör erbjuda kulturell stimulans och ge näring åt fantasin. All utveckling innebär en vilja att pröva det nya och okända. Radion och televisionen måste våga satsa på det nya, på det som ännu inte har visat sig populärt. På så sätt får också TV-tittare och radiolyssnare chansen till nya och oväntade upplevelser. Public service-företagen bör fördjupa och vidga sitt kulturansvar. En radio och TV i allmänhetens tjänst skall vara ett forum för kulturellt skapande och konstnärlig gestaltning. Företagen bör stimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor, bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden och i samspel med det övriga kulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. Programmen bör spegla kulturlivet i olika delar av landet. Det fördjupade och utvidgade kulturansvaret innebär att programföretagen bör göra såväl egna produktioner som lägga ut produktionsuppdrag, liksom att de bör samarbeta med olika kulturinstitutioner. Regeringens förslag: Programföretagen skall vara skyldiga att tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program av hög kvalitet på svenska språket. : I ställs frågor om allmänradion och allmäntelevisionen bör vara skyldiga att sända svenska program med svenska artister av svenska upphovsmän (fråga 23). Remissinstanserna: Majoriteten av remissvaren anser att allmänradio och allmäntelevisionen bör vara skyldiga att sända svenska program. Många efterfrågar fler svenska program av god kvalitet. Såväl det lokala musiklivet som det utländska, inte bara det anglosaxiska, bör återspeglas i utbudet. , och Utbildningsradion anser att krav bör formuleras som säkerställer ett brett programutbud, innefattande svenska program med svenska artister av svenska upphovsmän. : betonar betydelsen av utrymme för inhemska uttryck och program samt betydelsen av svensk musik i public service- kanalerna. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. , , Föreningen av Polpulärmusik (SKAP), Föreningen och delar utredningens bedömning. och anser att utrymmet för svenska program i public service-företagen bör ökas. menar att både och måste förmedla och producera produktioner för att motverka den anglosaxiska dominansen i programutbudet. anser att av den gestaltande produktionen i varje marksänd TV-kanal i bör vara nationellt producerad. () anser att public service-företagen skall få resurser för att möjliggöra svensk produktion. SKAP anser att nya avtal mellan staten och måste innehålla tydliga riktlinjer när det gäller speglingen av det svenska musiklivet. Bakgrund: Av den totala sändningstiden i båda kanaler var av svenskt ursprung . Motsvarande siffra för var . har ökat andelen svenska program mellan åren 1985--1994. Andelen utländska program har minskat . Av med förvärvade program inklusive repriser i båda kanaler hade engelskspråkig bakgrund medan av tiden upptogs av program från våra nordiska grannländer. I uppskattas andelen svensk musik uppgå till i P1, i P2, i P3, i P4 Riks och i P4 Lokalt. anför i en skrivelse att avtalsbestämmelsen om att programföretagen skall beakta språkvårdsfrågor i programverksamheten bör utgå. framhåller i en skrivelse vikten av en grundlig översyn av musikutbudet i radio, med särskilt beaktande av roll. I samband med behandlingen av två motioner om språkvård 1995 erinrade kulturutskottet om mediernas betydelse för stil- och språkutvecklingen. Utskottet förutsatte att regeringen i beredningsarbetet inför en ny avtalsperiod med , och överväger om det är motiverat att inom företagen ytterligare stärka kravet på språkvård såväl i det dagliga journalistiska arbetet som i programverksamheten (bet. 1995/96:KrU7). Skälen för regeringens förslag: Den nationella kulturen i radio och TV måste främjas. är ett litet land med ett litet språkområde. Fiktionsmarknaden i domineras i stor utsträckning av angloamerikanska produkter. Det finns en viss risk för ett ensidigt perspektiv genom övervikten av angloamerikansk import. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen och det förändrade medielandskapet är det viktigt att public serviceföretagen tillhandahåller ett mångsidigt utbud på svenska språket. Public service-företagens ansvar för att erbjuda program på svenska språket och program med svenska artister är stort. Det kan konstateras att andelen svenska program har ökat i . Andelen svensk musik varierar mellan fyra kanaler. Regeringen har tidigare denna dag lagt fram ett förslag till ny radio- och TV- lag. Enligt förslaget skall TV- och ljudradiosändningar som sker med stöd av tillstånd av regeringen, om det inte finns särskilda skäl mot det, i betydande omfattning innehålla program på svenska språket, program med svenska artister och verk av svenska upphovsmän (prop. 1995/96:160). I syfte att bevara den nationella kulturens särart och kvalitet i en situation där det utländska och internationella programutbudet ökar bör public service- företagen åta sig att sända fler svenska program med hög kvalitet och att tillvarata den svenska kulturen i dess vidaste bemärkelse. Det är också viktigt att det sänds program från de nordiska grannländerna i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. EG:s direktiv (89/552/EEG) om TV utan gränser har betydelse för den svenska public service-verksamheten. De regler som har betydelse för är i första hand bestämmelserna om andelen europeiska program som innebär att varje programföretag skall sända europeiska program, sedan nyheter, sport, tävlingar, reklam och text-TV räknats bort. pågår en översyn av direktivet. har en viktig kulturpolitisk uppgift att sprida all slags musik till alla delar av landet och ta ansvar för den svenska musiken inom alla genrer. Några kvantitativa krav bör dock inte ställas på programbolagen. I många länder regleras andelen inhemsk och utländsk produktion. En sådan kvotering skulle dock leda till en stel organisation och rentav kunna motverka det avsedda syftet. I stället bör programbolagen redovisa andelen svensk produktion och utvecklingen i sin uppföljning av public service-uppdraget och i den offentliga debatten (se även avsnitt 21). Programföretagen skall även fortsättningsvis beakta språkvårdsfrågor i programverksamheten. 18.1.2 Ökat samarbete med kulturinstitutionerna Regeringens förslag: Programföretagen skall öka samarbetet med kulturinstitutionerna i syfte att öka antalet utsändningar av föreställningar och evenemang. : föreslår att antalet för TV bearbetade överföringar av musik- och teaterföreställningar bör öka. Kraven kan uttryckas antingen i termer av medel eller sändningstid. Utredningen anser att det bör överlåtas på institutionerna och medieföretagen i samverkan att utveckla formerna för ett ökat samarbete. Man bör avsätta särskilda medel inom nuvarande ramar som kan hanteras av och fördelas till sådana samarbetsprojekt. Utredningen betonar också betydelsen av samarbete mellan bl.a. musikinstitutioner och medieföretag för att öka antalet konserter i radio och TV samt dansföreställningar i TV. Utredningen anser vidare att har ett särskilt ansvar för bredd och kvalitet i sitt musikutbud. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. , , , , , Folkrörelsernas Medieforum, LO, , , Kungliga Dramatiska Teatern och Kungl. Musikaliska Akademin, är positiva till förslaget att antalet för TV bearbetade överföringar av musik- och teaterföreställningar skall öka. Vissa remissinstanser, bl.a. , Kungliga Dramatiska Teatern och , pekar dock på ett antal problem i nuvarande samarbete med och . Kungliga Dramatiska Teatern, , , , Folkrörelsernas Medieforum, TCO och Musik och understryker att överföringar av musik- och teaterföreställningar i TV måste anpassas till TV-mediets krav. Teatercentrum och avvisar förslaget. gjorda transmitteringsförsök av scenföreställningar borde stå som avskräckande exempel. Folkrörelsernas Medieforum och stöder utredningens förslag om kvantifieringar så att en viss del av medieföretagets medel eller sändningstid ska avse samverkan med teater- och musikinstitutioner. , , och avvisar förslaget om kvantifieringar. är berett att enligt utredningens förslag administrera särskilda medel från staten. , och Folkrörelsernas Medieforum avvisar förslaget att ska fördela särskilda projektmedel. , , , m.fl. stöder utredningens förslag att antalet dansföreställningar i TV bör öka. delar inte utredningens uppfattning att dans skulle vara ett eftersatt programområde. En majoritet av remissinstanserna delar utredningens bedömning att har ett särskilt ansvar för bredd och kvalitet i sitt musikutbud. Vissa av remissinstanserna anser att det minskade anslaget till public service-kanalerna (framförallt avseende nedskärningarna för ) får negativa effekter för musiken. och föreslår att ett svenskt inrättas för att utveckla samarbetet mellan institutioner samt utveckla TV-mediet som egen konstart. föreslår att en TV-fond bildas där enskilda producenter kan söka stöd för oberoende produktion. betonar att radio och TV är självständiga medier som själva avgör hur kraven skall uppfyllas. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att en radio och TV i allmänhetens tjänst lämnar utrymme för gestaltande program, att fristående kulturarbetare kan medverka i programarbetet och att programmen speglar kulturlivet i olika delar av landet. I public service-företagens kulturansvar ingår också att främja det konstnärliga nyskapandet och sträva efter att sprida konst- och kulturintresset till nya grupper. Radio- och TV-publiken har ett stort intresse av att ta del av kulturinstitutionernas utbud. Public service-företagen bör under nästa avtalsperiod öka samarbetet med kultur- och musikinstitutioner i hela . Programbolagen bör öka antalet samarbetsprojekt, vilket bör kunna leda till att andelen svenska program ökar, att mångfalden av kulturimpulser ökar och att teater- och musiklivet i olika delar av landet speglas. Frilansmedverkan och produktionsutläggning är viktigt från denna synpunkt. Lika viktigt är det att även i fortsättningen kan göra åtaganden till stöd för svensk filmproduktion. har filmavtal förbundit sig dels att erlägga till , dels att använda för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller film som erhållit stöd genom avtalet. insatser vad gäller samproduktion m.m. uppgick till . Programföretagen bör samverka med kulturinstitutionerna i alla de situationer där detta är möjligt och meningsfullt. Samarbetet bör vara frivilligt och finansieras inom programföretagens ordinarie medelstilldelning. Det är dock inte nödvändigt att ställa uttryckliga krav på antalet samarbetsprojekt. , och bör i stället till statsmakterna lämna en tydlig redovisning av omfattningen av antalet samarbetsprojekt i samband med uppföljningen av public service-uppdraget. 18.1.3 Frilansmedverkan och fri produktion Regeringens förslag: Omfattningen av utomståendes medverkan i programproduktionen skall öka i , och i . Bakgrund: Enligt nuvarande avtal skall omfattningen av utomståendes medverkan i programproduktionen i , och vara hög och jämn. I och med riksdagsbeslut angavs att det bör ankomma på styrelser och företagsledningar att vidta sådana åtgärder att syftet med villkoret uppfylls. Det kvoteringsvillkor som tidigare gällt --1992 ansågs därmed inte längre vara nödvändigt. I anslagsframställningen från redovisas kostnader för utläggningar och samproduktioner m.m. Omfattningen av produktionssamarbetet med producenter utanför beräknas för uppgå till prisläge. framhåller i en skrivelse att det svenska stödet till svensk film är svagt och att produktionsvillkoren har försämrats. Förbundet föreslås att en svensk TV-fond för oberoende TV-produktion inrättas. anför i sitt kultur- och mediepolitiska program att en film- och TV-fond bör skapas i syfte att bl.a. öka mångfalden. Svenska Journalistförbundets frilansdistrikt i anför i skrivelse att villkoren för frilansmedverkande på har försämrats. Skäl för regeringens förslag: Den del i public service-uppdraget som gäller mångfald i verksamheten kan bl.a. översättas i ett krav på att det skall finnas många produktionskällor. Även public service-företagens kulturpolitiska ansvar bör innefatta en strävan efter en hög nivå av frilansmedverkan och utläggning av produktionsuppdrag. Det är därför angeläget att användningen av fria producenter i programproduktionen ökar och att den geografiska spridningen av produktionen av film- och TV-program ökar. I takt med att antalet TV-företag har vuxit har efterfrågan på program från fristående produktionsföretag ökat. Inom EU är man angelägen om att främja en oberoende film- och TV-produktion i , inte minst därför att man vill att det skall skapas en marknad för vidareutnyttjande av programrättigheter. EG:s direktiv om TV utan gränser innehåller bl.a. en bestämmelse om att medlemsländerna på lämpligt sätt skall se till att programbolagen, där så är praktiskt möjligt, reserverar av sändningstiden eller av bolagens programbudget för europeiska program av fristående producenter, sedan programkategorierna nyheter, sport, tävlingar, reklam och text-TV räknats bort. har en central ställning när det gäller att som uppdragsgivare utveckla en bred kompetens och en mångfald av kreativa insatser inom den fristående produktionsindustrin, bl.a. beroende på storleken av företagets resurser och kraven på bredd och djup i programverksamheten. Andelen utomståendes medverkan i programföretagens programverksamhet har emellertid sjunkit . Utläggningar av produktion av TV-program har minskat till följd av ändrade samarbetsformer mellan och utomstående producenter. Däremot har antalet samproduktioner ökat liksom utnyttjandet av icke fast anställda i egen produktion. Övervägande skäl talar för att successivt bör öka antalet utläggningar av produktionsuppdrag, samproduktioner och inköp av färdiga program producerade av filmare m.fl. bosatta i . Med utläggning avses olika former av produktionssamarbete med utomstående producenter. Omfattningen av utomståendes medverkan i , och Utbildningsradios produktion bör öka. Några uttryckligt kvoteringsvillkor är inte nödvändigt. Det är dock angeläget att och i sin uppföljning av public service- uppdraget lämnar en mer klargörande redovisning. 18.2 Det mångkulturella samhället Regeringens förslag: Programföretagen skall tillhandahålla program som speglar det mångkulturella . Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar. Skälen för regeringens förslag: är ett mångkulturellt samhälle. Av befolkning har invandrarbakgrund (födda utomlands eller barn till åtminstone en utomlands född förälder). En radio och TV i allmänhetens tjänst har ett stort ansvar när det gäller speglingen av vårt alltmer mångkulturella samhälle. I public service-uppdraget ingår ett uppdrag att öka kunskapen och förståelsen mellan olika befolkningsgrupper. , och har ett särskilt ansvar att förmedla sådan kunskap och information som kan minska sociala spänningar som kan uppstå ur okunnighet. Programföretagen bör därför ges ett särskilt uppdrag inför nästa tillståndsperiod att spegla det mångkulturella . Detta bör göras dels med inriktning på det svenska samhället, dels genom program från andra länder. Det bör ställas krav på att det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar. Ett värdefullt och varierat utländskt programmaterial bör presenteras, inklusive program från andra kulturkretsar än den angloamerikanska. Public service-verksamheten bör tjäna en process som gör att nya etniska grupper inlemmas i det svenska samhället och ökar deras förutsättningar att delta i samhälls- och kulturdebatten. Public service-företagen bör aktivt arbeta för att etniska minoriteter skall få fler möjligheter att ta del av programutbudet, men även att rekryteringar av anställda inom företagen avspeglar det mångkulturella samhället. Det är vidare viktigt att invandrare informeras om samhälls- och kulturlivet i ursprungsländerna samt att den svenska allmänheten får kunskap om dessa nya medborgare och deras bakgrund. De tre programföretagen bör samarbeta i fråga om ett mångkulturellt utbud och redovisa sina insatser i samband med uppföljningen av public service-uppdraget. Samarbetet bör lösas genom överenskommelser mellan företagen. 18.3 Program för barn och ungdom Regeringens förslag: Programföretagen skall ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. : I ställs frågor om allmänradion och allmäntelevisionen bör vara skyldiga att sända program för barn och ungdom (fråga 23). Remissinstanserna: Majoriteten av remissvaren anser att allmänradio och allmäntelevisionen bör vara skyldiga att sända program för alla grupper och smakriktningar. Några anser att staten bör ta ett ansvar för att förhindra våld och pornografi i radio- och TV-utbudet. , och Utbildningsradion anser att staten bör ställa krav på att det sänds program för barn och ungdom. : Utredningen föreslår att staten bör ställa tydliga krav på att svenska radio- och TV-företag sänder program på tider som passar barnen och med ett innehåll som bidrar till att vidga deras kulturella erfarenheter och upplevelser. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som kommenterar förslaget delar utredningens uppfattning. Skälen för regeringens förslag: Radion och televisionen har ett särskilt ansvar för barn och ungdom. Barn och ungdomar har ofta ett stort intresse för vad som händer i andra delar av världen och för bakgrunden till det aktuella skeendet. Det är viktigt att radion och televisionen ser till att nyheter och information görs tillgängligt på barnens och ungdomarnas egna villkor. Detta gäller också program om andra frågor som särskilt angår barn och ungdomar. Det är även angeläget att det finns program för barn och ungdomar som förmedlar kulturella och konstnärliga upplevelser. Barn och ungdomar bör få tillgång till information och material från olika kulturer och olika nationella och internationella källor. Radion och televisionen har också en viktig uppgift att ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör en språklig eller etnisk minoritetsgrupp. Public service-företagen bör ägna ökad uppmärksamhet åt programverksamheten riktad till barn och ungdom under den kommande tillståndsperioden och vid sin uppföljning av public service-uppdraget redovisa vilka särskilda satsningar som genomförs för barn och ungdom. Regeringens förslag: Hela programutbudet skall ha hög kvalitet. Programföretagens ansvar för kvalitetsuppföljningen skall öka. : I frågas efter om statsmakterna även i fortsättningen bör ställa kvalitetskrav (fråga 16). Remissinstanserna: I en majoritet av remissvaren på anges att staten bör ställa kvalitetskrav på de programföretag som verkar i allmänhetens tjänst. betonar att företagets radiokanaler tydligt skall bära sitt eget public service-ansvar och att företaget utvecklar kriterier och metoder för kvalitetsutveckling. understryker att det inte räcker med ett allmänt och odefinierat krav på god kvalitet i en situation där företaget konkurrerar med kommersiella bolag.