prop · GJ0325 · 1996-01-01 00:00:00 — I vissa andra avseenden har dock de positiva effekterna av medlemskapet ännu inte slagit igenom. kommer resultaten att bli mer tydliga. Förutsättningarna förbättras för mindre företag att nå ut på de europeiska marknaderna. Nya exportmöjligheter nås genom helt nya förutsättningar för svenska företag att samarbeta i . Härtill kommer den öppna offentliga upphandlingen inom EU, att den regionala utvecklingen stimuleras genom den gemensamma struktur- och regionalpolitiken, att möjligheter ges att öka öppenheten i EU:s handelspolitik och att påverka EU:s jordbrukspolitik och forskningsprogram, etc. Regeringen kommer att verka för att de nya förutsättningar som EU-medlemskapet ger, tas till vara fullt ut. Miljöpolitiken är ett av de områden som regeringen prioriterar i detta avseende. Kampen mot arbetslösheten måste ges ännu större tyngd i det europeiska samarbetet. Regeringen kommer därför att följa upp sina initiativ för att åstadkomma en sysselsättningsunion. EU:s fördragstexter bör utvidgas med ett särskilt avsnitt om sysselsättning. EU-länderna bör pröva möjligheterna att tillsammans utforma en ekonomisk politik för att åstadkomma en högre och jämnare tillväxt. Länderna måste utforma gemensamma ambitioner för arbetsmarknadspolitiken och se till att framtidsinvesteringar koordineras över gränserna. Regeringen stöder aktivt målsättningen att utvidga EU österut. Närmandet mellan väst och öst i har öppnat stora möjligheter för svenskt näringsliv med ökad tillgänglighet till betydande marknader med en avsevärd tillväxtpotential. Svenska företag har sett denna potential tidigt och de är verksamma på bred front i de tidigare centralplanerade länderna. Tio central- och östeuropeiska länder har ingått Europaavtal med EU. Dessa avtal utgör ramen för ett fördjupat samarbete på de politiska, ekonomiska, kulturella och rättsliga områdena. Regeringen verkar för att återstående hinder för ett fritt utbyte av varor och tjänster med dessa länder tas bort möjligt. Regeringen söker också i andra former särskilt främja samarbetet med länderna kring . De nordiska länderna omfattar tillsammans med norra , norra , de baltiska staterna samt S:t Petersburgs- och Kaliningradsregionerna, nära 50 miljoner invånare. En förbättrad ekonomisk situation runt skulle medföra en positiv utveckling i norra som helhet och innebära nya export-möjligheter för svenska företag, bl.a. av miljövänlig teknik och miljövänliga investeringar. Detta skulle även stärka attraktionskraft som investeringsland. är ordförandeland i /96 och statsministern har inbjudit sina kollegor i och ordförande till ett toppmöte i . Regeringen intensifierar nu sina initiativ för att stärka relationerna med länderna runt . Dessa kommer i första hand att inriktas på följande områden: förstärkt program för energieffektivisering, insatser på bland annat lagstiftningsområdet för att undanröja hinder för ett utökat handelsutbyte, ett program för att ge svenskar möjlighet att studera språk i andra och att ge studenter från möjlighet att studera i . Regeringen avser att tillsätta en projektgrupp med erfarenhet från näringslivet och organisationer med uppgift att lägga förslag inom detta område. 2 Den ekonomiska utvecklingen 2.1 ekonomiska tillväxt i ett historiskt, långsiktigt och internationellt perspektiv har under de senaste drygt hundra åren haft en stadig ekonomisk tillväxt. Tillväxten tog fart i samband med industrialiseringen . och framåt växte BNP per arbetad timme med i genomsnitt . var 1870 ett av de fattigaste länderna i med en BNP per arbetad timme - produktivitet - som endast var av den i , det då rikaste landet i . var BNP per capita i åtta gånger högre än . , tillsammans med , och , utgjorde då de rikaste länderna i världen. Den höjda levnadstandarden är ingen abstraktion. Människor äter, klär sig och bor bättre . Tillgången till sjukvård, kultur och utbildning har ökat. Folkhälsan har förbättrats och medellivslängden har ökat. Arbetstiden är bara drygt hälften av vad den var . Förvärvsfrekvensen för kvinnor är i stort sett lika hög som för män. Dessutom har den ökade välfärden, i ett internationellt perspektiv, fördelats jämlikt. Kvinnor och män, unga och gamla samt olika samhällsklasser har alla fått del av den höjda levnadsstandarden. En jämförelse mellan sexton av dagens visar att tillväxten i per arbetad timme var högre i än i något annat land. Mellan 1890 och hade den näst snabbaste tillväxten i per arbetad timme av de sexton länderna och var tillväxten i dubbelt så hög som genomsnittet för de övriga länderna i jämförelsen. har relativa position försämrats.Tillväxten i absoluta tal var hög men tillväxttakten i BNP per arbetad timme var i under genomsnittet för . Tabell 2.1 Ökning i BNP per arbetad timme i jämfört med 16 industrialiserade länder 1870-1970 Genomsnitt i 16 länder* * De sexton länderna är , , , , , , , , , , , , , , och . Källa: Drivkrafter för produktivitet och välstånd. Produktivitetsdelegationens betänkande, SOU 1991:82, tabell 6.3 har tillväxttakten varit lägre. Den första halvan av uppvisade dock fortfarande en relativt hög tillväxt, i genomsnitt . Därefter sjönk tillväxttakten till en i historiskt perspektiv låg nivå. Högkonjunkturen under den andra halvan av medförde en högre tillväxt, där BNP i genomsnitt ökade med . Den lågkonjunktur som sedan följde var den värsta depression. sjönk BNP med sammanlagt . Tabell 2.2 Genomsnittlig årlig procentuell tillväxt i real BNP 1960-1973 4,1 4,9 4,7 1973-1979 1,8 2,8 2,5 1979-1990 1,9 2,7 2,3 Källa: , Historical Statistics, 1992 tabell 3.1 Den snabba tillväxten var resultatet av en rad omständigheter. Den ekonomiska tillväxten berodde bland annat på förändringen av antalet arbetade timmar och produktivitetsutvecklingen. Återuppbyggnaden efter kriget medförde en stark efterfrågan, särskilt på investeringsvaror vilket gynnade svensk industri. Industrin och närings-livet genomgick en omfattande omvandling till följd av ny teknik och stordrift från arbetskraftsintensiv till kapitalintensiv produktion. Genom mekanisering och en ökad kapitalintensitet ökade produktiviteten snabbt. Arbetsutbudet ökade snabbt genom arbetskraftsinvandring och Diagram 2.1 BNP-tillväxt, 1970-1995 Källor: och . genom att kvinnor gick ut på arbetsmarknaden. Med hjälp av en effektiv arbetsmarknadspolitik kunde arbetskraft överföras från jordbruk och andra då lågproduktiva sektorer till industrin. En ytterligare förklaring till den relativt höga tillväxten var den snabba expansionen av den offentliga sektorn, vilken främst skedde genom en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens. Arbetskraftens andel av befolkningen i en internationell jämförelse har varit stor i . Däremot sjönk antalet arbetade timmar . Det berodde delvis på att de kvinnor som gick in i ar- betskraften ofta arbetade deltid, men även på de relativt goda möjligheterna till frånvaro från arbetet. har drivkrafterna bakom den snabba tillväxten försvagats. Visserligen har det faktiska antalet arbetade timmar per anställd ökat , men har inte längre några arbets-kraftsresurser i jordbruket eller i en låg förvärvsfrekvens. har i likhet med flertalet andra industriländer gått in i en utvecklingsfas där sysselsättningsökningen varit snabbare inom tjänstesektorn än inom industrin. Industri- och tjänstesektorerna blir alltmer sammanvävda. Som exempel kan nämnas att bland de anställda inom industrin arbetar med tjänsteproduktion. En stor del av den rena tjänstesektorn är också direkt knuten till industri- produktion. Med en större andel tjänsteproduktion tenderar produktivitetsökningen i ekonomin som helhet att avta. Den långsiktigt svaga tillväxten har sin huvudsakliga grund i en låg produktivitetstillväxt. Den stora svenska offentliga sektorn gör bilden speciell för i ett internationellt perspektiv, eftersom dess produktivitetsutveckling är svår att mäta och sätts till noll i nationalräkenskaperna. De utvärderingar som har gjorts pekar på att stora produktivitetsförbättringar har skett i den offentliga sektorn under det senaste årtiondet. Genom att fortsätta med arbetet att förfina metoderna för att utvärdera produktiviteten, genom att konkurrensutsätta delar av verksamheten och genom bättre fungerande upphandling kan förbättringar i produktiviteten uppnås inom den offentliga sektorn. I ett land som kan en sådan utveckling få ett påtaglig betydelse för den ekonomiska tillväxten. Industriföretagen svarar för av det totala förädlingsvärdet i ekonomin. Förutom att industrins andel av ekonomin fallit tillbaka, avstannade övergången till en mer kunskapsintensiv produktionsstruktur . Trots stora investeringar i forskning och utveckling har världsmarknadsandelar inom kunskapsintensiv produktion sjunkit. Övergången till en mer kunskap-intensiv produktionsstruktur hämmades av bland annat devalveringarna under 1970 och 1980-talen, vilka medförde ett minskat om- vandlingstryck. Ett annat problem var otillräckliga förutsättningar för uppkomst och tillväxt av nya och små företag. I (LU 95) analyseras de två mest akuta problemen i svensk ekonomi : arbetslösheten och budgetunderskottet. Utredningen behandlar två övergripande fråge-ställningar: förutsättningar för att öka den ekonomiska tillväxten och för att öka den ekonomiska politikens handlingsutrymme. I utredningen presenteras också scenarier över den ekonomiska utvecklingen i fram . Utvecklingen som beskrivs styrs i hög grad av antaganden som görs om ett antal ekonomiska variabler såsom räntenivå, arbetslöshet och produktivitetsförbättringar. Utifrån de antaganden som görs, presenteras en utveckling där den svenska ekonomin återhämtar sig förhållandevis väl från de senaste årens lågkonjunktur, för att därefter hamna på en långsiktig tillväxtbana på en historiskt genomsnittlig nivå. Enligt kan se fram emot en relativt god tillväxt . BNP kommer enligt LU 95 att växa . förutspås en långsammare tillväxttakt. BNP förväntas då öka med i genomsnitt . Sysselsättningsökningen sker till största del i näringslivet, där sysselsättningen förväntas öka . I stort sett äger hela denna ökning rum i den kunskapsintensiva industrin och i tjänstesektorn. Remissvaren på LU95 redovisas i bilaga 3 till denna proposition. 2.2 Den internationella utvecklingen Konjunkturen inom OECD-området är nu inne i en stabil tillväxtfas. Stigande kapacitetsutnyttjande och fallande räntenivåer har gett upphov till en påtaglig investeringsexpansion. Denna torde leda till att världsekonomin kan fortsätta att växa utan risk för överhettning och stigande inflation. Tabell 2.3 Internationella förutsättningar Årlig procentuell förändring 1993 1994 1995 1996 BNP EU -0,6 2,8 2,9 2,8 1,0 3,0 2,5 2,5 Konsumentpriser EU 3,3 3,0 3,2 3,1 2,7 2,3 2,5 2,7 Arbetslöshet EU 11,1 11,5 11,1 10,9 8,0 8,1 7,8 7,6 Källa: och . De finansiella marknaderna kännetecknades av stor osäkerhet. Dollarns värde har stärkts, vilket har bidragit till ökad stabilitet. Delvis är den starkare dollarn ett resultat av samordnade insatser av de stora industriländernas centralbanker. Ett flertal valutor har följt dollarn och i viss mån återhämtat den tidigare försvagningen gentemot D-marken. Den stabilare situationen har också tagit sig uttryck i fallande obligationsräntor i de flesta länder. Vårens finansiella oro har inneburit att den internationella tillväxten blir något lägre än väntat. En ökad försiktighet hos hushållen har medfört en svagare utveckling av den privata konsumtionen. Denna effekt torde dock endast vara av tillfällig karaktär. BNP-tillväxten i beräknas bli såväl 1995 som 1996. Den höga öppna arbetslösheten inom EU-området beräknas minska från 1994 till 1996. Det förbättrade arbetsmarknadsläget tar sig också uttryck i ett ökat arbetskraftsdeltagande. Inflationen i EU förutses ligga kvar på nivån . Den ekonomiska utvecklingen i andra delar av industrivärlden är svagare än i EU och inrymmer vissa risker. Problemen i det japanska finansiella systemet utgör ett osäkerhetsmoment för utvecklingen av världsekonomin. Flera banker och finansinstitut i har redan gått i konkurs. En expansiv inriktning av såväl finans- som penningpolitik har syftat till att lindra dessa problem men fortfarande kvarstår risker för en fördjupad kris. Aktiviteten i den amerikanska ekonomin har mattats av stark tillväxt. Någon betydande risk för en mer påtaglig konjunkturnedgång föreligger dock knappast. Efter överhettningen genomgick den svenska ekonomin en exceptionellt djup lågkonjunktur. Den totala produktionen i ekonomin minskade med sammanlagt . Denna utveckling ledde till en mycket kraftig ökning av arbetslösheten och undergrävde de offentliga finanserna. Ett finansiellt överskott på av BNP förvandlades till ett underskott motsvarande av BNP . inleddes en återhämtning i ekonomin. Det kraftigt minskade värdet på kronan efter det att den lämnade sin fasta kurs gentemot ecun innebar konkurrensfördelar för exportindustrin, vilka resulterade i ökad produktion och ökade investeringar och 1994. Kraften i återhämtningen har förstärkts trots perioder av finansiell oro . Enligt preliminära siffror var BNP högre än . Den senaste tidens utveckling med fallande räntor och stärkt krona tyder på ett förbättrat förtroende för den svenska ekonomin. Därigenom har också goda förutsättningar skapats för en fortsatt stabil återhämtning. BNP beräknas nu växa med . förutses en något lägre tillväxt i och med att ökningstakten för exporten blir mer måttlig, som lagercykeln går över i en mer tillväxtdämpande fas. De svenska hushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen och den finansiella situationen har stärkts . Den privata konsumtionen väntas öka successivt, vilket innebär att den tidigare så markanta tudelningen av ekonomin avtar. Den svenska inflationstakten reducerades kraftigt i samband med stabiliseringsavtalet 1991. Trots en betydande inflationsimpuls från den kraftiga deprecieringen av kronan har den i ett svenskt historiskt perspektiv låga, men i ett europeiskt perspektiv normala, inflationstakten kunnat befästas. Inflationsförväntningarna har sjunkit. Detta kan tolkas som tecken på att den svenska ekonomin blivit mindre inflationsbenägen . De faktiskt registrerade ökningarna av konsumentpriserna (KPI) har varit lägre än vad som förutsågs i komplette-ringspropositionen. KPI-ökningen under loppet av 1995 torde stanna vid , varav en icke obetydlig del beror på höjda indirekta skatter och reducerade subventioner. Tabell 2.4 Försörjningsbalans och nyckeltal 1993-1996 Procentuell förändring priser 1993 1994 1995 1996 BNP -2,6 2,2 3,5 2,7 Import -2,8 13,2 8,5 6,9 Privat konsumtion -3,7 0,5 0,7 1,5 Offentlig konsumtion -0,6 -1,0 -1,1 -0,7 Bruttoinvesteringar -17,6 -0,4 10,4 9,8 Lagerinvesteringar1 -0,3 1,4 -0,1 -0,3 Export 7,6 13,8 13,0 7,8 Inhemsk efterfrågan -5,6 1,4 1,5 1,9 Nyckeltal: Timlön 3,3 3,5 3,6 5,6 KPI, dec.-dec. 4,1 2,6 2,7 2,9 Disponibel inkomst -3,5 1,0 -1,4 1,1 Sparkvot, nivå 7,9 8,3 6,3 5,9 Öppen arbetslöshet2 8,2 8,0 7,5 6,4 Total arbetslöshet2 12,5 13,0 12,0 11,6 Bytesbalans, % av BNP -2,2 0,3 2,7 3,4 Ränta, femåriga statsobligationer8,09,1 10,0 8,7 ECU-index (1991=100) 123,0 123,8 126,8 119,5 1 Förändring i procent av föregående års BNP. 2 I procent av arbetskraften. Diagram 2.2 KPI-utvecklingen i och inom EU, 1980-2000 Källor: , och . KPI-ökningen väntas bli ungefär lika stor som . Drivkrafterna är dock något annorlunda. Det inhemskt genererade inflationstrycket väntas stiga något till följd av högre lönekost-nadsökningar och en starkare hushållsefterfrågan. beräknas importprishöjningarna bli betydligt lägre än , bl.a. till följd av en fortsatt förstärkning av kronan. Effekten från indirekta skatter minskar. Detta illustreras av att nettoprisindex beräknas öka under loppet av . Vårens och sommarens oro på de finansiella marknaderna bidrog till en dämpad utveckling av den privata konsumtionen . Den senaste tidens markanta förbättring av ränteläge och växelkurs förefaller ha bidragit till ökad tillförsikt och därmed ökad konsumtion. Med början bedöms konsumtionen öka successivt. Det finns en betydande potential för en konsumtionsökning genom att hushållens behov av nya kapitalvaror sannolikt är stort av mycket låga inköp. En fortsatt stram finanspolitik samt en fortsatt hög arbetslöshet verkar dock återhållande. Mätt som helårsgenomsnitt beräknas konsumtionen öka och . Detta innebär att hushållen i viss mån minskar sitt stora finansiella sparande. Investeringsaktiviteten i näringslivet är inne i en mycket expansiv fas. De totala bruttoinvesteringarna i näringslivet bedöms öka med sammanlagt . Motsvarande ökning för industrin är . Expansionen måste dock ses mot bakgrund av mycket låga investeringsnivåer under lågkonjunkturen samt de stora krav på nyinvesteringar som ställs av den strukturomvandling som ekonomin nu genomgår. Det mycket låga bostadsbyggandet bidrar till att investeringarnas andel av BNP endast uppgår till 1996. Detta kan jämföras med genomsnittet för 1980-talet som uppgick till . Bytesbalansen uppvisar nu betydande överskott. Exporten har fortsatt att öka mycket kraftigt . En snabb prisökning på världsmarknaden på viktiga svenska exportprodukter bidrar också till att öka värdet av den svenska exporten. Importens ökningstakt har dämpats betydligt, trots den högre tillväxten i ekonomin. Bytesbalansen beräknas uppgå till mottsvarande av BNP. Överskottet i utrikeshandeln kommer att stiga ytterligare. En fortsatt stark marknadstillväxt väntas bidra till en exportökning med , som importökningen avtar ytterligare, till följd av lägre efterfrågetillväxt. beräknas överskottet i handelsbalansen till av BNP och överskottet i bytesbalansen till . En viss utplaning av industrikonjunkturen har kunnat skönjas . Trots detta torde industriproduktionen öka med . Industrins kapacitetsutnyttjande har inte ökat i motsvarande utsträckning. Detta speglar den betydande flexibilitet i produktionen som industrin uppvisat under den innevarande uppgången men också den kapacitetsutbyggnad som sker. Möjligheterna för en fortsatt stabil och hög tillväxt av industriproduktionen är också goda. En betydande kapacitetsutbyggnad sker nu som planerna på nyanställningar är omfattande enligt barometer. Arbetsmarknadsläget förbättras successivt. Sysselsättningen i närings-livet ökar starkt. Den öppna arbetslösheten är dock fortfarande hög. Detta beror till stor del på en kraftig ökning av antalet personer i arbetskraften. Andra viktiga förklaringar är att produktivitetsökningen i ekonomin har varit starkare än beräknat och att den genomsnittliga arbetstiden har fortsatt att öka. Dessutom deltar färre personer i arbetsmarknadsåtgärder än beräknat. Den totala ökningen av sysselsättningen beräknas uppgå till ca 70 000 respektive 80 000 personer . Den öppna arbetslösheten väntas falla från av ar- betskraften år . Under lågkonjunkturen steg arbetslösheten betydligt snabbare bland män än bland kvinnor. var arbetslösheten bland män mot bland kvinnor. Det beror på att syssel-sättningsminskningen i stor utsträckning ägde rum inom mans-dominerade sektorer som industri och byggverksamhet. I takt med att sysselsättningen har stigit, och till följd av att ökningen till stor del skett inom de mansdominerade sektorerna, har skillnaden i mäns och kvinnors arbetslöshet minskat. var arbetslösheten bland män och bland kvinnor. Denna utveckling kan antas fortgå . Den ekonomiska återhämtningen och de omfattande budget-förstärkningarna har inneburit en påtaglig förbättring för de offentliga finanserna. Underskottet i det offentliga finansiella sparandet uppgick till av BNP 1993 och till av BNP 1994. Minskningen berodde främst på att det omfattande stödet till banksektorn (av BNP) föll bort . Underskottet beräknas nu minska till av BNP 1995 och till av BNP . Jämfört med bedömningen i kompletteringspropositionen är underskottet nu ca lägre för . Denna förbättring beror på såväl lägre utgifter som högre inkomster. Nedjusteringen av utgifterna beror, förutom på lägre ränteutgifter (5,), i huvudsak på att avgiften till EU och utgifterna för den offentliga konsumtionen blir lägre än väntat. Ett överskott i EU:s budget har medfört en nedsättning av medlemsländernas avgifter . Den svenska avgiften reduceras också av lägre avgiftsunderlag i form av tullar och jordbruksavgifter. Dessa två faktorer innebär en tillfällig minskning av EU-avgiften på ca för . Utgifterna för den offentliga konsumtionen har räknats ned med ca 7 mil- jarder kronor. Det beror på dels en oväntat stark volymminskning av den statliga konsumtionen, dels löneavtalens tidsprofil. Att de avtalade löneökningarna blivit större än väntat och att utbetalningarna i huvudsak sker medför emellertid en uppjustering av utgifterna för den offentliga konsumtionen 1996. Förbättringen av det offentliga underskottet har få motsvarigheter i i modern tid. I skedde en förstärkning medan förstärkte de offentliga finanserna med 9,2 procenteneheter . Förutom dessa två internationellt uppmärksammade fall finns det inga andra exempel med tillnärmelsevis så kraftiga budgetförstärkningar i OECD- länderna. , som också uppmärksammats i detta sammanhang, förbättrar det offentliga finansiella sparandet enligt det framlagda konvergensprogrammet för . Utvecklingen av underskottet i kombination med försäljning av delar av Nordbanken och apprecieringen av kronan har medfört att statsskulden nu beräknas bli lägre /96 än vad som tidigare beräknats. Som andel av BNP väntas statsskulden uppgå till vid utgången av 1995 för att sedan börja sjunka . Det innebär att statsskulden stabiliseras . Skulden definierad enligt EU:s konvergenskriterium når ett maximum på en nivå motsvarande av BNP. Den senaste tidens gynnsamma utveckling på de finansiella marknaderna med fallande obligationsräntor och förstärkt krona innebär förbättrade förutsättningar för låg inflation och en minskad tudelning av den svenska ekonomin. Om denna utveckling består och förstärks finns goda förutsättningar för en starkare återhämtning av den inhemska efterfrågan, främst den privata konsumtionen. En riskfaktor i motsatt riktning ligger i alltför höga nominella löneökningar och därmed tilltagande inflationsförväntningar. 2.4 Utvecklingen till och med Även om osäkerheten är stor kan man utifrån vissa grundläggande antaganden ge en översiktlig beskrivning av den ekonomiska utveck-lingen t.o.m. . I bilaga 1 om den ekonomiska utvecklingen presenteras två olika scenarier. Det s.k. huvudalternativet ligger till grund för regeringens uppföljning i bilaga 2 av det presenterade konvergensprogrammet. I det sammanhanget är det av vikt att de grundläggande förutsättningarna för beräkningarna är av försiktig karaktär. Vid något gynnsammare antaganden om hur snabbt förtroendet för den samlade ekonomiska politiken förbättras och avseende arbetsmarknadens funktionssätt, kan en påtagligt starkare tillväxt uppnås. Detta illustreras i det s.k. högtillväxtalternativet. Huvudalternativet baseras i hög grad på samma förutsättningar som i konvergensprogrammet. Den kortsiktiga utvecklingen av tillväxt, ränta, växelkurs och offentliga finanser har dock varit betydligt gynnsammare än väntat. Det innebär en mer fördelaktig utgångspunkt för den fortsatta utvecklingen. Lönerna ökar emellertid snabbare och arbetslösheten sjunker långsammare än förutsett. Den mindre fördelaktiga utvecklingen i dessa avseenden har motiverat en i huvudalternativet något försiktigare bedömning av sysselsättningens och därmed arbetslöshetens utveckling i ett medelfristigt perspektiv. Den underliggande BNP-tillväxten bedöms i huvudalternativet försiktigtvis uppgå till . antas tillväxten vara något högre så att den konjunkturbetingade eller cykliska arbetslösheten därmed elimineras. BNP antas därefter växa med den underliggande tillväxttakten. Detta medför en tillväxt på i genomsnitt . Löneökningarna antas uppgå till och inflationen till . Utrikeshandeln uppvisar stora överskott. Därigenom stärks förtroendet för svensk ekonomi. Detta tar sig uttryck i att växelkursen apprecieras successivt och att räntan faller.