prop · GJ03173 · 1996-01-01 00:00:00 — Rapporteringsskyldigheten gäller förhållanden som revisorn får kännedom om när han fullgör sitt uppdrag i banken. Vilka förhållanden som närmare avses behandlas utförligt i avsnitt 8.2.3. Enligt första punkten åläggs revisor att rapportera väsentliga överträdelser av alla de författningar som reglerar bankers verksamhet. Användandet av ordet författningar innebär att samtliga bestämmelser utfärdade av regering och riksdag - eller med bemyndigande från dessa, t.ex. av - omfattas av denna bestämmelse, se avsnitt 8.2.3. Den andra strecksatsen i direktivet talar om att revisorerna skall rapportera förhållanden som är ägnade att påverka det finansiella företagets fortsatta drift . Den rapporteringsskyldighet som åläggs revisor genom denna bestämmelse går utöver vad han är skyldig att upplysa om i revisionsberättelsen eftersom en revisor normalt inte uttalar sig om bankens fortsatta drift. Vilka förhållanden som är avsedda att rapporteras behandlas utförligare i avsnitt 8.2.3. Enligt tredje punkten knyts rapporteringsskyldigheten till det uttalande som revisor skall göra om den balans- och resultaträkning som ingår i årsredovisningen samt till de fall som skall föranleda anmärkning. Även denna bestämmelse behandlas i avsnitt 8.2.3. Rapporteringsplikten skall fullgöras omgående . Begreppet innebär en skyldighet för revisorn att utan onödig tidsutdräkt rapportera förhållanden som han har upptäckt. I andra stycket utvidgas rapporteringsskyldigheten till att avse även förhållanden som den som är revisor såväl i banken som i bankens moder- eller dotterföretag, eller i företag som har en likartad förbindelse med banken, får reda på vid fullgörandet av uppdrag i nu nämnda företag. Även vid sådana uppdrag gäller således begränsningen att det endast är förhållanden rörande banken som revisorn får reda på vid fullgörandet av dessa uppdrag som han skall rapportera. Koncernbegreppet och begreppet likartade förbindelser behandlas i avsnitt 8.2.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorers tystnadsplikt. I paragrafen införs ett nytt stycke med en erinran om att det finns en bestämmelse om revisors rapporteringsskyldighet i 8 a §. Granskares uppgift är att granska bankens förvaltning och räkenskaper under viss förfluten tid och att undersöka vissa åtgärder eller förhållanden i banken. Särskild granskning utförs vanligen efter påståenden om missförhållanden. Det är därför troligt att en sådan granskning oftare än en ordinarie revision leder fram till att sådana förhållanden som avses i 8 a § upptäcks. Detta är i sig ett skäl att ålägga särskild granskare rapporteringsskyldighet enligt 8 a §. Att beakta är vidare den tidsvinst som normalt kan uppnås genom att granskare rapporterar direkt till . Paragrafen har fått sin lydelse enligt Lagrådets förslag. I ett nytt andra stycke anges som huvudregel att tillstånd till ett kvalificerat innehav skall ha meddelats före förvärvet. Om förvärvet har gjorts genom universalfång, krävs tillstånd av för att förvärvaren skall få behålla de erhållna aktierna eller andelarna. Förvärvaren skall ansöka om tillstånd till ett sådant förvärv efter det att han erhållit dem. Bestämmelsen reglerar en banks underrättelseskyldighet till avsende förvärv och avyttring av kvalificerade innehav. Det kan emellertid föreligga nära förbindelser även i andra fall. I ett nytt andra stycke har därför intagits en bestämmelse som reglerar de andra situationer då en bank får kännedom om att nära förbindelser har uppkommit mellan banken och någon annan. Även i dessa fall skall en bank anmäla förhållandet till inspektionen. Ägarprövningen när det gäller juridiska personer avser ställföreträdare för den juridiska personen. Efter det att en juridisk person har fått tillstånd till förvärv av ett kvalificerat innehav kan företagets ledning ändras. För att skall kunna pröva frågan om lämplighet hos dessa nya personer i ledningen för företaget, skall det åligga företaget att anmäla förändringar av ledningen till inspektionen. Denna nya paragraf innehåller en sådan bestämmelse. Bestämmelsen som har fått sin lydelse enligt Lagrådets förslag behandlar möjligheter att ingripa mot ägare till kvalificerade innehav. I första stycket stadgas att får besluta att ägaren vid stämma inte får företräda fler aktier eller andelar än som motsvarar ett innehav som inte är kvalificerat, om ägaren utövar eller kan antas komma att utöva sitt inflytande på ett sätt som motverkar en sund utveckling av bankens verksamhet. Vad som sägs om att ägaren utövar sitt inflytande på ett visst sätt innefattar även det fallet att ägaren har utövat sitt inflytande på sådant sätt, även om han inte handlar så just för ingripandet. Denna bestämmelse kompletteras med en regel av innebörd att motsvarande gäller vid visad allvarlig misskötsamhet (i den sistnämnda delen, se författningskommentaren till 7 kap. 11 §, avsnitt 13.14). I andra stycket föreskrivs att om en kvalificerad innehavare har underlåtit att ansöka om tillstånd, får besluta att ägaren vid stämma inte får företräda aktierna eller andelarna till den del innehavet omfattas av tillståndsplikt. Enligt tredje stycket gäller motsvarande röstförbud med automatik om någon i strid med ett beslut av inspektionen har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar. Enligt fjärde stycket får förelägga en ägare av ett kvalificerat innehav att avyttra så stor del av sina aktier eller andelar att innehavet härefter inte uppgår till det procenttal för vilket tillstånd saknas. Paragrafen som är ny innehåller regler om utseende av förvaltare med uppdrag att företräda sådana aktier eller andelar som enligt 7 kap. 14 § inte får företrädas av ägaren. Bestämmelsen har fått sin lydelse enligt förslag från Lagrådet. Det är som får begära att tingsrätten förordnar en förvaltare. Ett sådant förordnande skall göras endast om det föreligger ett särskilt behov av en förvaltare. I avsnitt 5.4.2 ges exempel på när behov av förvaltare kan föreligga. En förvaltare har rätt till skäligt ersättning för arbete och utlägg. Ersättningen skall betalas av ägaren till aktierna, dvs. den som ägde aktierna då förbudet att rösta meddelades av eller inträdde på grund av lag. Om förvaltaren och ägaren inte är ense i kostnadsfrågan kan ersättningen komma att fastställas av domstolen. Ersättningen skall förskotteras av banken om förvaltaren begär det. Denna paragraf reglerar en situation när det har uppkommit nära förbindelser mellan en bank och någon annan och dessa förbindelser hindrar en effektiv tillsyn av banken. I ett sådant fall får förelägga ägaren till de aktier eller andelar som medför att förbindelserna är nära att avyttra så stor del av aktierna eller andelarna att så är fallet. Inspektionen får även komplettera detta beslut med ett beslut om att ägaren inte får rösta på stämma för dessa aktier eller andelar. När ett sådant röstförbud föreligger får inspektionen - om det finns särskilda skäl - förordna en förvaltare att företräda aktierna eller andelarna (se författningskommentaren till 7 kap. 14 a §). I paragrafen, som innehåller förutsättningar för återkallelse av bankoktroj, har införts en ny punkt 8. Denna bestämmelse avser ingripande mot ledningen för en bank. Lämplighetskravet på en banks ledning anges uttryckligen i 2 kap. 3 § , 2 kap. 2 § lagen om medlemsbanker och i 2 kap. 3 § sparbankslagen. Om någon, som ingår i bankens styrelse (här omfattas såväl suppleanter för styrelseledamöter som verkställande direktörer och suppleanter för dem) finns kvar i styrelsen efter det att anmärkt på att styrelseledamoten inte uppfyller lämplighetskraven, får inspektionen besluta om återkallelse av oktroj. Detta förutsatt att ledamoten finns kvar i styrelsen när inspektionen beslutar i saken. 13.2 Förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618) Paragrafen som har fått sin lydelse enligt Lagrådets förslag reglerar oktrojprövningen. I tredje och fjärde stycket införs samma tre krav på en kvalificerad ägare som i 7 kap. 11 § första stycket BRL (se författnings- kommentaren till den bestämmelsen). I en ny punkt 3 i tredje stycket anges lämlighetskraven på en banks ledning. De personer som omfattas av prövningen är styrelseledamöter. Det bör uppmärksammas att det i denna krets ingår såväl suppleanter för styrelseledamöter som verkställande direktörer och suppleanter för dem, se 7 kap. 4 §. Närmare om vad som krävs av bankledningen framgår av avsnitt 5.4.3. I femte stycket anges också att om det föreligger nära förbindelser (se 1 kap. 3 § BRL och författningskommentaren till denna bestämmelse) mellan banken och någon annan, får oktroj inte beviljas om gruppens organisationsstruktur hindrar en effektiv tillsyn av banken. I paragrafen som har fått sin lydelse efter förslag från Lagrådet har införts ett nytt andra stycke som reglerar det fall att ett kvalificerat innehav av aktier i en nybildad bank senare kommer att ägas av helt andra personer än de som i samband med ansökan om oktroj uppgetts som blivande ägare till sådana innehav. Innebörden av bestämmelsen är att banken inte får bildas om inte de nya ägarna prövats och befunnits lämpliga (se även avsnitt 5.4.1). I fjärde stycket föreskrivs att bl.a. aktier, som omfattas av ett beslut av enligt 7 kap. 14 § BRL, inte skall medräknas när det fordras samtycke av ägare till en viss del av aktierna i bolaget för att ett beslut skall bli giltigt eller en befogenhet skall få utövas. Denna bestämmelse ändras nu med hänsyn till vad som har föreslagits om att förbud att rösta skall inträda automatiskt vid innehav i strid med inspektionens beslut och att förvaltare skall kunna förordnas att företräda aktierna då ett sådant förbud gäller för ägaren. 13.3 Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) I en ny punkt 2 i tredje stycket anges lämplighetskraver på en sparbanks ledning. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 2 kap. 3 § 3 st. 3 p. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . 13.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Paragrafen behandlar oktrojprövningen. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 2 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . I paragrafen har införts ett nytt fjärde stycke som reglerar det fall att ett kvalificerat innehav i en nybildad medlemsbank senare kommer att ägas av helt andra personer än de som i samband med ansökan om oktroj uppgetts som blivande ägare till sådana innehav. Innebörden av bestämmelsen är att banken inte får bildas om inte de nya ägarna har prövats och befunnits lämpliga (se författningskommentaren till 2 kap. 11 § ). 13.5 Förslaget till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) Paragrafens första stycke, punkt 8 kompletteras med en bestämmelse av innebörd att en förvaltare som förordnats enligt 7 kap. 14 a § BRL m.fl. lagar skall antecknas på ägarens aktiekonto (se avsnitt 5.4.2). 13.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag I paragrafen har i två nya avslutande stycken införts en definition av nära förbindelser . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 1 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . Där nämnda bestämmelser motsvaras av 2 kap. 1 § samt 5 kap. 12, 14 och 15 b §§ kreditmarknadsbolagslagen. Paragrafen reglerar tillståndsprövningen. Motsvarande ändringar har införts i 2 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . I ett nytt andra stycke anges att det för varje kreditmarknadsbolag skall finnas ett huvudkontor i . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i BRL. Paragrafen, som är ny, är avsedd att ha samma sakliga innehåll som 3 kap. 15 § tredje stycket BRL. Se författningskommentaren till den bestämmelsen. 11, 12, 14, 14 a, 15, 15 a och 15 b samt 17 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om ägar- och ledningsprövning. De motsvarar 7 kap. 10, 11, 13, 13 a, 14, 14 a och 14 b samt 16 §§ BRL. Se författningskommentaren till dessa bestämmelser. Ändringen innebär att vissa finasieringsföretags frist att ansöka om tillstånd enligt lagen förlängs till årets utgång. 13.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse I paragrafen har i två nya avslutande stycken införts en definition av nära förbindelser . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 1 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . Där nämnda bestämmelser motsvaras av 2 kap. 1 § samt 6 kap. 3 b, 3 d och 3 h §§ lagen om värdepappersrörelse. Paragrafen reglerar tillståndsprövningen. Motsvarande ändringar har utförts i 2 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . Tredje stycket har fått en ny lydelse i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i BRL. Paragrafen, som är ny, är avsedd att ha samma sakliga innehåll som 3 kap. 15 § tredje stycket BRL. Paragrafen har utformats på motsvarande sätt som 2 kap. 7 b § kreditmarknadsbolagslagen. Se författningskommentaren till bestämmelsen i BRL. 3 a, 3 b, 3 d - 3 h och 9 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om ägar- och ledningsprövning. De motsvarar 7 kap. 10, 11, 13, 13 a, 14, 14 a och 14 b samt 16 §§ BRL. Se författningskommentaren till dessa bestämmelser. 13.8 Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) I paragrafen har tillkommit ett nytt stycke. I femte stycket anges att ett försäkringsbolag skall ha sitt huvudkontor i . Bestämmelsen behandlas som har fått sin lydelse enligt Lagrådets förslag behandlas i avsnitt 6. Paragrafen är ny och innehåller en definition av begreppet nära förbindelser . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 1 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . Där nämnda bestämmelser motsvaras av 2 kap. 3 § samt 3 kap. 2, 2 b och 2 f §§ FRL. Paragrafen reglerar koncessionsprövningen. Motsvarande ändringar har införts i 2 kap. 3 § m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i . Paragrafen är ny. Motsvarande bestämmelse finns i 2 kap. 11 § andra stycket . Se författningskommentaren till denna bestämmelse. 2, 2 b - 2 f §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om ägarprövning. De motsvarar 7 kap. 10, 11, 13, 13 a, 14, 14 a och 14 b §§ BRL. Se författningskommentaren till dessa bestämmelser. Det sakliga innehållet i ändringen i paragrafen är detsamma som i 3 kap. 3 § tredje stycket BRL. Se författningskommentaren till den paragrafen. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i BRL. Sista meningen i andra stycket i paragrafen är ny och innehåller endast en erinran om revisors rapporteringsskyldighet enligt 10 kap. 8 a § FRL. Enligt 19 kap. 2 § kan regeringen, efter anmälan av , förklara en koncession förverkad. De skäl som kan utgöra grund för förverkande enligt den bestämmelsen är att bolaget inte iakttagit vissa i lagen föreskrivna tidsfrister i samband med att bolaget startar sin verksamhet eller att det inte drivit verksamhet . Denna paragraf reglerar i vilka andra fall regeringen kan förklara en koncession förverkad, däribland det fallet att bolaget inte längre uppfyller kravet för koncession. I detta krav innefattas att någon av dem som ingår i styrelsen eller är verkställande direktör inte uppfyller lämplighetskraven på ett försäkringsbolags ledning. Bestämmelsens andra stycke kompletteras nu med en ny punkt 5 a om möjlighet för att förelägga ett försäkringsbolag att vidta rättelse om någon i bolagets ledning inte är lämplig (jfr. 7 kap. 16 § BRL och författningskommentaren till den bestämmelsen). 13.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar I paragrafen, som är ny, anges att det för varje understödsförening skall finnas ett huvudkontor i . Bestämmelsen som har fått sin lydelse enligt Lagrådets förslag behandlas i avsnitt 6. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen överensstämmer i väsentliga delar med 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Den skiljer sig dock i två avseenden från denna bestämmelse i BRL. För understödsföreningar gäller förutom lagen om understödsföreningar vissa bestämmelser lag om ekonomiska föreningar. Hänvisningen i tredje punken sker därför till den lagen. För understödsföreningar saknas bestämmelser om koncernförhållanden. Bestämmelser som intagits i 3 kap. 8 a § andra stycket BRL m.fl. lagar saknar därför aktualitet för understödsföreningar. 13.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen har sin motsvarighet i 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Se författningskommentaren till denna bestämmelse i BRL. Paragrafen, som är ny, är avsedd att ha samma sakliga innehåll som 3 kap. 15 § tredje stycket BRL. Paragrafen har utformats på motsvarande sätt som 2 kap. 7 b § kreditmarknadsbolagslagen. Se författningskommentaren till bestämmelsen i BRL. 13.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen överensstämmer i väsentliga delar med 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Den skiljer sig dock i två avseenden från denna bestämmelse i BRL. För revisorer i kassan saknas uttryckliga regler om vilka uttalanden revisor skall göra under eller efter slutförd revision. Detta gäller såväl beträffande uppgifter som lämnas i revisionsberättelsen som i övrigt. Bestämmelsen som motsvarar den tredje strecksatsen i artikel 5 i BCCI-direktivet - rapportering av förhållanden som är ägnade att leda till vägran att godkänna räkenskaperna eller till att reservationer framställs - har därför här uteslutits. För kassan saknas också bestämmelser om koncernförhållanden. Bestämmelser som intagits i 3 kap. 8 a § andra stycket BRL m.fl. lagar saknar därför aktualitet för kassan. 13.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1097) om Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisors rapporteringsskyldighet till . Bestämmelsen överensstämmer i väsentliga delar med 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. För saknas bestämmelser om koncernförhållanden. Bestämmelser som intagits i 3 kap. 8 a § andra stycket BRL m.fl. lagar saknar därför aktualitet för kassan. 13.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank 4 a § Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om revisorers rapporteringsplikt till . Bestämmelsen överensstämmer i väsentliga delar med 3 kap. 8 a § BRL m.fl. lagar. Den skiljer sig dock i två avseenden från denna bestämmelse i BRL. För revisorer i hypoteksbanken saknas uttryckliga regler om vilka uttalanden revisor skall göra under eller efter utförd revision. Detta gäller såväl beträffande uppgifter som lämnas i revisionsberättelsen som i övrigt. Bestämmelsen som motsvarar den tredje strecksatsen i artikel 5 i BCCI-direktivet - rapportering av förhållanden som är ägnade att leda till vägran att godkänna räkenskaperna eller till att reservationer framställs - har därför här uteslutits. För hypoteksbanken saknas bestämmelser om koncernförhållanden. Bestämmelser som intagits i 3 kap. 8 a § andra stycket BRL m.fl. lagar saknar därför aktualitet för hypoteksbanken. 13.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:38) om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Som angetts i avsnitt 5.4.2 föreslås att kravet på större ägare i banker skärps och att ägarprövningen underlättas. I denna paragrafs första stycke uppställs tre olika kategorier av krav på en ägare till ett kvalificerat innehav. Det första kravet innebär att förvärvstillstånd inte skall ges om det är osäkert om ägaren kommer att motverka en sund utveckling av bankens verksamhet. Innebörden av det andra lämplighetskravet - som avser personliga egenskaper - är i huvudsak att en större ägare skall vara ansvarskännande och visa gott omdöme. Dessa två kategorier av lämplighetskrav kompletteras med en tredje kvalifikation som innebär att viss allvarlig misskötsamhet i sig skall vara tillräcklig för att en person skall anses vara olämplig som ägare till ett kvalificerat innehav i en bank. Det skall vara klarlagt att misskötsamheten förekommit. Närmare bestämt får tillstånd inte ges, om förvärvaren i väsentlig mån har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller i andra ekonomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Exempel på misskötsamhet i näringsverksamhet är att näringsingsidkaren gjort sig skyldig till bokföringsbrott eller skattebrott som inte är bagatellartade, att denne regelmässigt underlåtit att betala skatter och allmänna avgifter på icke obetydliga belopp eller att näringsidkaren på olika sätt förfarit otillbörligt i samband med konkursförfarande. Misskötsamhet i andra ekonomiska angelägenheter kan exemplifieras med att ägaren till ett kvalificerat innehav underlåtit att deklarera sina inkomster. Ägaren skall också vara diskvalificerad om han begått allvarlig brottslighet vid sidan av näringsverksamhet. Enligt andra stycket gäller att om det genom ett kvalificerat förvärv skulle uppkomma nära förbindelser mellan banken och någon annan skall tillstånd ges endast om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av banken. Denna bestämmelse, som behandlas närmare i avsnitt 5.4.4, utgör tillsammans med 7 kap. 14 b § samt 2 kap. 3 § och 2 kap. 2 § lagen om medlemsbanker åtgärder i syfte att förhindra att en bank kommer att ingå i en svåröverskådlig företagsgrupp så att en effektiv tillsyn av banken inte kan bedrivas. 13.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i Ändringen i paragrafen innebär att bestämmelsen om informationsskyldighet i denna lag begränsas på motsvarande sätt som i 7 kap. § försäkringsrörelse- lagen (se avsnitt 10). Förteckning över remissinstanser avseende dels PM avseende ägarprövning och vissa andra frågor beträffande banker och vissa andra finansiella företag, dels delbetänkandet (SOU 1995:106) Rapporteringsskyldighet för revisorer i finansiella företag och dels angående informationsutbyte och sekretess Efter remiss har yttranden avgetts av riksbank, Hovrätten över , Kammarrätten i , , , , , , , , Allmänna Hypoteksbank, , , , , , , , , i , , , Föreningen , , och . 2.1 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenom föreskrivs i fråga om bankrörelselagen (1987:617) dels att 1 kap. 1 och 3 §§, 3 kap. 3, 14 och 15 §§, 7 kap. 10, 13, 14, 16 och 24 §§ samt rubriken närmast före 7 kap. 10 § skall ha följande lydelse, dels att i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 3 kap. 8 a § samt 7 kap. 13 a, 14 a och 14 b §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 §6 Denna lag innehåller bestämmelser om den rörelse som en bank får driva samt vissa andra för banker gemensamma bestämmelser. Bestämmelser om hur en bank bildas och om dess organisation m.m. finns i bankaktiebolagslagen (1987:618), sparbankslagen (1987:619) och lagen (1995:1570) om medlemsbanker. Med bank förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbank och medlemsbank. Med en banks stadgar förstås i denna lag bolagsordning för bankaktiebolag, reglemente för sparbank och stadgar för medlemsbank. ------------------------------------------------------- En bank skall ha sitt huvudkontor i . För utländska bankföretags verksamhet genom filial i gäller bestämmelserna i denna lag i tillämpliga delar och i övrigt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.