prop · GJ0325 · 1996-01-01 00:00:00 — En stor del av tjänstesektorns tillväxt kan exempelvis förklaras med s.k. avknoppning av verksamheter som skett inom de stora företagen. Det finns ett ömsesidigt beroendeförhållande mellan de stora exportföretagen och de små och medelstora företagen. En näringspolitik för tillväxt måste se till helheten. Undersökningar tyder på att det endast är av alla småföretag som faktiskt växer. De flesta av de drygt 400 000 små- företagen varken kan eller vill växa. av företagen har överhuvudtaget ingen anställd utöver ägaren. Ungefär två tredjedelar av den sysselsättningstillväxt som har skett i små och medelstora företag har åstadkommits genom att redan existerande företag har expanderat. En av näringspolitikens uppgifter är att i möjligaste mån undanröja hinder för företagens tillväxt och höja andelen tillväxtföretag. Snabbast effekter på sysselsättningen får man alltså genom att stimulera tillväxten i redan befintliga företag. måste det betonas att dagens nyföretagare är morgondagens potentiella tillväxtföretag. Informationstekniken har redan förändrat industrin i och på-verkat näringslivets investeringar. Förändringen har skett successivt men är ändå påtaglig och märkbar. Mikroelektroniska tillämpningar förekommer i allt fler produkter. Den mer traditionella, råvarubaserade industrin använder processer och utrustning som inte skulle ha kunnat utvecklas utan den nya tekniken. Många företag har fått bättre tillgång till data och information också för sitt utvecklingsarbete. Därtill kommer de industrier som utvecklar och tillverkar olika system, produkter, programvaror och komponenter. Men förändringen är djupare än så. Tjänstesektorn ökar och är inte längre den traditionella industrination som vi vant oss vid. av den svenska arbetskraften är direkt sysselsatt i industriarbete. Råvaruindustrin med dess olika förädlingsled står emellertid för mer än hälften av värdet av nettoexport och industriell produktion kommer även att vara av stor betydelse för ekonomins utveckling. Det bör t.ex. erinras om att råvaruindustrin med dess olika förädlingsled, främst skog och malm, står för mer än hälften av värdet av nettoexport. Men infor-mationsutbyte och kunskapsförsörjning får en växande betydelse, såväl för industrin som för andra verksamheters utveckling. Produktion och distribution av kultur är växande näringsgrenar, som även har betydelse för vårt lands export. En välutbildad befolkning är en nations viktigaste tillgång. För att främja en positiv utveckling i samhället krävs att utbildningsnivån är god inom alla samhällssektorer och på alla nivåer. Försummelser av utbildningsinsatser inom vissa sektorer eller inom vissa befolk-ningsgrupper har en negativ påverkan på förutsättningarna att uppnå utveckling och tillväxt. Dessa insikter har varit vägledande för svensk utbildningspolitik . ställs vi inför stora utmaningar. Internationaliseringen med skärpt konkurrens, informationsteknikens nya möjligheter och den höga arbetslösheten innebär att vi måste höja våra ambitioner inom utbildningens område. De nationella kunskapslyft som måste åstadkommas skall präglas av de grundläggande idéer om allmän tillgänglighet och bredd som visat sin bärkraft. Den uppgift som står inför på sysselsättningens område är betydligt större och allvarligare än följderna av en vanlig lågkonjunktur. försvann över 500 000 arbeten, dvs.i stort sett vart åttonde arbetstillfälle på den svenska arbetsmarknaden. som den öppna arbetslösheten ökade med ca 265 000 personer så minskade arbetskraften med drygt 270 000 personer. Fallet i arbetskraften var jämnt fördelat mellan män och kvinnor. behöver tillräckligt många nya arbetstillfällen för att kunna ge plats åt inte bara den normala årliga ökningen av arbetskraften, utan också åt dem som är öppet arbetslösa och åt dem som kommer tillbaka till arbetskraften när förutsättningarna för att finna arbete förbättras. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt kvinnors arbetsmarknad. Regeringens politik syftar till att avsevärt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Det är en krävande uppgift, men nödvändig för att klara höga välfärdspolitiska ambitioner. Det ställer stora krav på arbetskraftens kvalifikationer och rörlighet, på arbetsmarknadens funktionssätt inklusive lönebildningen, på omvandling och utbyggnad av produktionsapparaten och på en allmänt dynamisk utveckling i det svenska samhället. Arbetskraftsdeltagandet är fortfarande mycket högt i jämfört med övriga EU, men ambitionen är att det skall öka ytterligare. Regeringens strävan är att förvärvsfrekvensen skall återgå till de nivåer som krävs för att åter skall kunna sägas vara ett samhälle med full sysselsättning för män och kvinnor. För att åstadkomma detta är det inte tillräckligt med en allmän ekonomisk expansion. Det krävs därutöver åtgärder på två olika områden. Digram 3.1 Sysselsättningsgrad för kvinnor och män 1970-1994 För det första måste förmåga att producera konkurrenskraftiga varor och tjänster stärkas och produktionsapparaten byggas ut kraftigt. Behovet av att skapa och vidmakthålla sunda offentliga finanser medför att det i första hand är den privata sektorn som åter måste byggas ut. Därför behövs åtgärder för att underlätta för inhemska företag att expandera, och för att intressera transnationella företag att förlägga en ökad del av sin verksamhet till . I takt med att den privata verksamheten expanderar ökar möjligheterna att vidmakthålla den offentligt finansierade tjänsteproduktionen. Den framgångsrika svenska strukturomvandlingen byggde på ett starkt omvandlingstryck, men också på en hög omvandlingsförmåga. Genom en solidarisk lönepolitik och en aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik skapades förutsättningar för att strukturomvandlingen kunde genomföras utan att stora grupper slogs ut ur arbetslivet. Tillväxt- och sysselsättningspolitiken måste även utformas så att alla blir delaktiga i vinsterna av struktur-omvandlingen och så att inte vissa grupper lämnas vid sidan av och tvingas bli hänvisade till bidragsberoende eller till lågproduktiva arbeten. För det andra krävs parallellt med detta ökade insatser för att säkerställa att det alltid finns ett tillräckligt utbud av arbetskraft med de kvalifikationer och den kompetens som krävs. De jobb som skapas återkommer inte i samma branscher eller på samma orter som de som försvann. Dessutom innebär de nya krav på kunskap och kompetens. Därmed ställs ökade krav på rörlighet. De arbetssökande måste vara beredda att överväga såväl omskolning till nya yrken och branscher som arbete på annan ort än den där de är bosatta. Möjligheten till decentraliserade arbetsplatser med hjälp av modern tele- och datateknik, bör utnyttjas fullt ut. Kvinnor och män måste också bryta stereotypa könsmönster och söka nya arbetsuppgifter även inom sådana områden som domineras av motsatt kön. Diagram 3.2 Underliggande utbud och reguljär sysselsättning 1980-2000 Källor: , , och . Regeringens politik börjar ge resultat. har sysselsättningen ökat starkt, särskilt när den mäts som antalet arbetade timmar. har emellertid den genomsnittliga arbetstiden ökat, delvis som en följd av en svag reallöneutveckling. Sysselsättningen mätt i antalet personer beräknas trots det växa med ca 70 000 personer, vilket är mer än under något enstaka år och 80-talen. Genom att ett betydande antal personer som inte räknats till arbetskraften nu återupptar sitt arbetssökande minskar emellertid den öppna arbetslösheten i en långsammare takt. Sysselsättningen beräknas öka med närmare 300 000 personer enligt det huvudalternativ som presenteras ovan. Med mer gynnsamma tillväxtbetingelser beräknas ytterligare 100 000 personer vara sysselsatta . Även om detta är ett stort framsteg så finns det ingen anledning att se detta som ett slutresultat. Tvärtom måste arbetet på att trygga och vidareutveckla sysselsättningsmöjlig-heterna fortsätta. Den genomsnittliga årliga ökningen av sysselsättningen måste vara högre . Det finns ingen enskild enkel lösning på sysselsättningsproblemet. En återgång till en hög och full sysselsättning kräver en bred nationell koncentration på denna uppgift. Det svenska näringslivet måste bevara en tillräcklig konkurrenskraft och utvecklingsförmåga för att kunna växa. För att sysselsättningspolitiken skall vara framgångsrik krävs därför också att fackföreningarna prioriterar en ökad sysselsättning. Ett misslyckande skulle sannolikt innebära att samhället splittras i en sysselsatt majoritet och en arbetslös eller utslagen minoritet. till 2 000 beräknas sysselsättningen öka med ca 280 000 personer. Internationaliseringen och globaliseringen av världsekonomin skapar gränsöverskridande marknader och gränsöverskridande produktion. Den allt mer genomgripande internationaliseringen har blivit möjlig tack vare framsteg i kommunikationer och transporter, men också av en fredlig utveckling och genom ökade språkkunskaper och ett ökat kulturutbyte. Den liberalisering som ägt rum med slopande av hinder för handel och investeringar, såväl regionalt som inom ramen för ett multilateral regelverk, har naturligtvis haft stor betydelse. Det växande handelsutbytet med omvärlden har utgjort en viktig drivkraft för den svenska ekonomins utveckling. Genom att exportera varor som producerats till konkurrenskraftiga kostnader inom landet och importera det som kunnat produceras till en lägre kostnad utomlands har kunnat tillgodogöra sig den internationella specialiseringens vinster. Handelsutbytet har också påverkat produktivitetens utveckling. Sektorer som varit utsatta för internationell konkurrens har haft en högre produktivitetstillväxt än genomsnittet. Samspelet med omvärlden har vidgats till att omfatta allt större flöden av kapital, teknologi och i viss mån arbetskraft. Svenska företag och hushåll har i växande utsträckning investerat utomlands som utländska placerare har direktinvesterat i samt ökat sitt innehav av svenska aktier och obligationer. Den svenska ekonomin har därigenom gradvis blivit alltmer integrerad i världsekonomin. Det skapar nya betingelser för ekonomisk utveckling och konkurrensförmåga. Nationen blir mer beroende av gränsöverskridande företag och deras beslut om produktion och lokalisering. Möjligheterna att utforma regler och begränsa skadliga aktiviteter blir allt mer beroende av internationellt samarbete och överenskommelser. Den ekonomiska politiken måste utformas i en internationell miljö. En väsentlig del av den svenska ekonomins kontaktyta mot omvärlden utgörs av medlemsländerna i den Europeiska unionen. Genom EU-medlemskapet skapas förutsättningar för en aktiv svensk medverkan i utformningen av de gemensamma besluten inom EU. Den inre marknaden och dess framtida utveckling skapar nya betingelser för en effektivare resursfördelning och arbetsspecialisering vilket bidrar till att öka tillväxten i medlemsländerna. Deltagandet i den inre marknaden har positiva effekter på den svenska ekonomins produktionsförmåga och tillväxt. Det ökar konkurrenstrycket och förstärker drivkrafterna för teknisk utveckling och förnyelse av arbetsorganisation. I samma riktning arbetar också de nätverk av små och medelstora företag som på regional och unionsnivå uppmuntras av . Detta förverkligas t.ex. genom förslagen till program för mindre och medelstora företagt och europeiska kooperativa föreningar. Genom EU-medlemskapet förbättras möjligheterna för att attrahera utländskt investeringskapital. Från tillväxtsynpunkt är det särskilt angeläget att skapa förutsättningar för investeringar som ger upphov till positiva externa effekter i form av teknik- och annan kunskapsspridning. Det finns redan tydliga tecken på ett ökat intresse för som investeringsland. Den inrättade myndigheten, Invest in , syftar till att ytterligare stimulera utländska investeringar i . österut och Östersjösamarbetet öppnar avsevärda möjligheter för svenskt näringsliv med betydande marknader med en stor tillväxtpotential. En förbättrad ekonomisk situation i , och särskilt i , skulle medföra en positiv dynamik i norra som helhet. Det innebär nya exportmöjligheter för svenska företag och skulle stärka attraktionskraft som investeringsland. Men det ställer också krav på anpassning och flexibilitet i svensk ekonomi och näringsliv för att möjliggöra ett ömsesidigt utbyte av den internationella arbetsfördelningen. Även länder i andra delar av världen inlemmas alltmer i den internationella ekonomin. Omfattande reformer i marknadsekonomisk riktning har inneburit att en lång rad nu deltar i det internationella handelsutbytet på ett helt annat sätt . Dessa länder ansluts i ökad utsträckning till och accepterar det multilaterala regelverket i världshandelsorganisationen . Denna utveckling ger en betydande potential i form av nya och snabbt växande marknader för svensk exportindustri. Svenska exportföretag kan ha stor nytta av invandrare i med språkkunskaper, kontakter och kunskaper om affärskulturen i hemlandet, för att etablera sig på nya exportmarknader. Teknisk utveckling Kunskapsutvecklingen och den teknologiska utvecklingen är särskilt betydelsefulla för produktivitetsökning och tillväxt. Den nya tekniken kan underlätta införandet av ny och effektivare arbetsorganisation inom företag och organisationer. Den moderna teknologin ställer löntagarnas kunskaper och kompetens i fokus. Teknikens spridning och användande förutsätter att de besitter tillräckliga kunskaper. Utvecklingen går snabbt, vilket innebär att kunskaper snabbt åldras. För att verkligen kunna ta tillvara de möjligheter som den tekniska utvecklingen skapar måste tillväxtpolitiken främja företags och individers möjligheter och incitament till att investera i återkommande kompetensutveckling. En viktig faktor är att arbets-organisationen är så utformad att de anställdas kunskaper och erfarenheter utnyttjas och så att initiativ och medbestämmande uppmuntras. Politiken ska också inriktas på att un- derlätta införandet av flexibla och anpassningsbara arbetsorganisationer som främjar hög produktivitet och nyttiggörandet av teknologiska landvinningar och som kan frigöra arbetskraftens totala kunskap och kompetens. Den mycket snabba utvecklingen inom informationsteknikens område innebär att industristruktur, arbetsliv och levnadsmönster är på väg att förändras. Företag, förvaltningar och organisationer får nya verktyg. Människor kan arbeta och utbilda sig på distans. Ekonomins internationalisering understryks ytterligare. När teknik och kapital är fritt rörliga över nationsgränserna blir arbetskraftens kompetens och de inhemska och lokala kunskapsmiljöernas utvecklingsförmåga och attraktivitet alltmer styrande för produktionens lokalisering och för företagens investeringar. framtida konkurrenskraft och tillväxt är därför i mycket hög grad beroende av vår förmåga att hålla en hög kunskaps- och kompetensnivå och av vår förmåga att få en bred spridning av ny teknik i företag, förvaltning och i samhället som helhet. Det yrkeskunnande som finns på arbetsplatserna, inom näringslivet och i samhället i stort är avgörande för våra möjligheter att rationellt och effektivt utnyttja våra samlade resurser och skapa nya. Men det är inte tillräckligt att löntagarna har goda kunskaper och rika erfarenheter. Arbetet måste också organiseras så att kvinnor och män stimuleras till och ges möjlighet att förvärvsarbeta, ta ansvar samt genom samarbete och medbestämmande utveckla sin kompetens. Medvetenheten om skill-naderna mellan kvinnor och män måste öka för att kunna använda dessa skillnader i syfte att stimulera till kreativitet och utveckling. Blandade arbetsplatser är ett effektivt sätt att öka produktivitet, lönsamhet och därmed tillväxt. För att främja kompetensutveckling och en hög förvärvsfrekvens krävs att arbetsvillkoren upplevs som rättvisa och att förändringarna kommer alla till del. För att åstadkomma en god samhällsutveckling och en ökad tillväxt av de samlade resurserna finns det således ett starkt behov av att ytterligare stärka förändringsbenägenheten i arbetslivet, bygga ut utbildnings-resurserna och bättre utnyttja de samlade resurserna för att stödja kompetensutvecklingen i näringslivet. Regeringens politik är inriktad på att åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt och en god hushållning med gemensamma resurser. Regeringen avvisar synsättet att en hög tillväxt är oförenlig med en god miljö. Tillväxten måste emellertid ske så att den inte medför en ökad förslitning på natur- och kulturmiljö eller så att resursbasen för framtida generationer äventyras. Hög tillväxt och god miljö kan gå hand i hand. En långsiktig hushållning med landets mark- och vattenresurser erford-ras. Allmänhetens miljömedvetenhet både i och internationellt ökar kraftigt. Dessa förändringar av människors värderingar leder till skärpta krav på höjda ambitioner i miljöpolitiken. Människor ställer också miljökrav på produkter, tjänster och produktionsprocesser. Denna ökade medvetenhet innebär en potential för näringslivet genom att miljöargumentet i allt större utsträckning blir en konkurrensfaktor för företagen. Marknader skapas för miljörelaterade produkter, tjänster och produktionsprocesser, vilket kan bidra till att stimulera ekonomisk tillväxt och exportmöjligheter. Konsumenterna bidrar i ökande utsträckning till att driva utvecklingen i rätt riktning. Det är nödvändigt att tillväxtpolitiken utformas så att den främjar en ekologiskt hållbar utveckling och är förenlig med de miljöpolitiska målen i övrigt. Miljöpolitiken är viktig för att säkerställa att tillväxten är långsiktigt hållbar och förenlig med andra samhälleliga mål. Huvudsyftet är att förbättra miljön och säkerställa en god miljö för kommande generationer. Detta innebär att tillväxtpolitiken också måste utformas så att man begränsar eller eliminerar de sidoeffekter av tillväxten som uppstår t.ex. i form av ökade avfallsmängder, ökade koldioxidutsläpp, ökade markanspråk eller i övrigt ökad användning av ändliga naturresurser. kan man anta att konsumenternas efterfrågan på miljö-anpassade varor, regeringens förmåga att utforma effektiva och marknadsanpassade ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken samt en väl fungerande dialog mellan olika myndigheter och mellan myndigheter och industri kan ha stor betydelse för att stimulera utvecklingen av nya produkter och produktionsprocesser.