prop · GJ03224 · 1996-01-01 00:00:00 — Motsvarande justeringar kommer att behövas i de förordningar i vilka de äldre länsbenämningarna också förekommer. När det gäller vallagen (1972:620) kan konstateras att det i Justitiedeparte- mentet pågår ett arbete med att utarbeta förslag till en ny vallag som skall träda i kraft års allmänna val. Den nuvarande lagen kommer dock att tillämpas om det hålls extra val . Indelningen i valkretsar för val till anges i 2 kap. 1 § vallagen. utgör tre valkretsar (kommun samt norra och södra valkrets) medan län utgör en valkrets. Någon förändring av valkretsarnas antal eller deras utformning är inte aktuell . Däremot måste de tre valkretsar i län som inte omfattar kommun få nya benämningar. norra valkrets, södra valkrets respektive läns valkrets bör i stället benämnas läns västra valkrets, läns södra valkrets respektive läns norra och östra valkrets. Vidare bör i vallagen i , som bildades genom utbrytning ur kommun i samma län, föras in i upp- räkningen över de kommuner som bildar läns södra valkrets. Vad som har sagts om behovet av författningsjusteringar med anledning av bildandet av län gäller inte i fråga om och . Dessa skall nämligen bestå till utgången av varefter de, tillsammans med kommun, kommer att bilda läns landsting. I de fall dessa landsting uttryckligen nämns vid namn i en för- fattning - det rör sig om ett mindre antal förordningar inom Socialdepartemen- tets område - är det således inte påkallat med en ändring förrän från den 1 ja- nuari 1999. 7 Den regionala ansvarsfördelningen m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Ytterligare analys och överväganden behövs| | innan konkreta förslag om den regionala samhällsorganisationen | | och fördelningen av ansvaret för regionala utvecklingsfrågor kan| | läggas fram. Regeringen avser att samlat redo-| | visa sin syn på dessa frågor för . Skälen för regeringens bedömning: Regionberedningens förslag om att förändra fördelningen av ansvaret för viktiga samhällsuppgifter när det gäller den regio- nala utvecklingen inrymmer många komplexa frågeställningar. Att ett flertal olika aspekter gör sig gällande när dessa frågor skall övervägas framgår klart av de synpunkter som har kommit fram under remissbehandlingen av Regionberedningens slutbetänkande. Åsikterna om Regionberedningens förslag är splittrade. De remissinstanser som ansluter sig till beredningens förslag om att föra över befogenheter och ansvar från länsstyrelserna till landstingen är ungefär lika många som de som intar en motsatt uppfattning. Till regeringen har också kommit in framställningar om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i olika delar av landet. Enligt regeringens mening krävs en ingående och noggrann analys i regerings- kansliet av samtliga de delar som regionfrågan innefattar. Inte minst gäller detta beträffande framställningarna om försöksverksamhet, vilka i allmänhet har getts in eller konkretiserats först i samband med remissbehandlingen av Regionberedningens slutbetänkande. Regeringen anser mot denna bakgrund att några meningsfulla och konkreta förslag om fördelningen av ansvaret för regionala utvecklingsfrågor nu inte kan läggas fram. Flera av Regionberedningens övriga förslag har en koppling till denna ansvarsfördelning, varför samtliga dessa frågor bör tas upp i ett samman- hang. Vi avser att samlat redovisa vår syn på de nu berörda frågorna för . Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för läns landsting -------------------------------------------------------------------- | 1 § I denna lag finns bestämmelser om sammanläggningsdelegerade| | vid bildandet av läns landsting. Bestämmelserna gäller utan| | hinder av vad som föreskrivs i lagen (1979:411) om ändringar i | | indelning i kommuner och landsting. | | | | 2 § och | | skall bestå till utgången av . | | | | 3 § läns landsting skall, på det sätt som anges i 7 och 8 §§,| | företrädas av sammanläggningsdelegerade från den dag regeringen | | bestämmer till och med . Från och med den 1 | | företräds läns landsting av det nyvalda full-| | mäktige. | | och skall | | 1998 företrädas av full- | | mäktige i läns landsting. Av bestämmelsen i 1 § framgår att denna lag exklusivt reglerar hur läns landsting skall företrädas fram till dess att bildas . Bestämmelserna i lagen kompletterar 2 kap. indelningslagen och gäller i stället för de bestämmelser som finns där om hur beslutanderätten skall utövas. Av bestämmelsen i 2 kap. 6 § indelningslagen framgår att ett nytt landsting kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter så snart beslut om indelningsändringen har fattats. I 1 kap. 2 § kommunallagen anges att varje landsting omfattar ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet. I 2 § i det framlagda lagförslaget före- skrivs att de nuvarande landstingen i skall finnas kvar under en över- gångsperiod fram till utgången av . I 3 § anges vilka som skall företräda läns landsting. Regeringen kommer att , i samband med beslut i indelningsärendet, bestämma vilken dag sammanläggningsdelegerade skall börja sin tjänstgöring. Av första stycket framgår att sammanläggningsdelegerades tjänstgöring upphör i anslutning till att det nyvalda fullmäktige i läns landsting tillträder, dvs. (jfr 5 kap. 5 § kommunallagen). Termen sammanläggningsdelegerade har valts eftersom det rör sig om en sammanläggning av landsting samt ett inträde av den del av verksamheten i kommun som motsvarar landstingsverksamheten. Eftersom det inte kommer att väljas några fullmäktige för och föreskrivs i 3 § andra stycket att det nyvalda fullmäktige i läns landsting skall företräda också dessa landsting 1998. -------------------------------------------------------------------- | 4 § Delegerade och ersättare för dessa skall senast den dag re-| | geringen bestämmer väljas av fullmäktige i läns | | landsting, och kommun. | | När valen har ägt rum, skall ordföranden i fullmäktige i | | läns landsting underrättas om vilka som har valts. | | | | 5 § Antalet delegerade skall uppgå till 87, varav 23 skall | | väljas av , 45 av | | landsting och 19 av kommun. Antalet ersättare skall vara | | lika många som antalet delegerade och väljas på samma sätt som | | dessa. | | | | 6 § Valbar är den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i| | , eller | | kommun. Föreskrifterna i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt | | valsätt skall tillämpas vid valet. | | Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet | | också bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in till | | tjänstgöring. I dessa paragrafer finns bestämmelser om tidpunkten för val av delegerade och ersättare, valsätt, antalet delegerade och ersättare samt valbarhet. I 4 § sägs att det är regeringen som bestämmer vilken dag som delegerade och ersättare senast skall väljas. Regeringen kommer att bestämma detta i samband med att beslut i indelningsfrågan fattas . Med hänsyn till de uppgifter som ordföranden i fullmäktige i har enligt 13 § är det nödvändigt med en bestämmelse i 4 § om att denne skall underrättas om utgången av valen. I 5 § regleras antalet delegerade och ersättare. Antalet samt fördelningen mellan , och kommun har bestämts i enlighet med de berörda parternas gemensamma önskemål. Av 6 § framgår att endast den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i de berörda landstingen eller i kommun kan väljas till delegerad eller ersättare. Motsvarande begränsning gäller enligt 2 § lagen om kommunala in- delningsdelegerade och är en följd av föreskriften i 1 kap. 7 § regeringsformen att beslutanderätten i kommunerna skall utövas av valda församlingar. Behörigheten att fatta beslut -------------------------------------------------------------------- | 7 § Utöver vad som i övrigt framgår av denna lag skall sammanlägg-| | ningsdelegerade | | 1. | | - besluta om läns landstings indelning i valkretsar, | | - fastställa antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige i | | läns landsting, | | - anta grunderna för ersättning för resekostnader och andra | | utgifter som föranleds av uppdrag enligt denna lag samt arvode, | | pension och andra ekonomiska förmåner till den som fullgör ett | | sådant uppdrag, samt | | - upprätta och fastställa budget för sin verksamhet under | | , | | 2. | | - anta förslag till budget för läns landsting avseende bud-| | , samt | | - besluta i andra ärenden där besluten sträcker sina verkningar | | efter utgången av . | | | | 8 § Fullmäktige i och | | landsting får 1998 besluta | | endast i sådana ärenden som uteslutande avser dem själva och där| | besluten inte sträcker sina verkningar efter utgången av .| | För kommun gäller motsvarande begränsning den 1| | januari-31 december 1998 i frågor som skall | | föras över till läns landsting. I paragraferna finns bestämmelser om beslutanderättens fördelning mellan full- mäktige i , och kommun samt sammanläggningsdelegerade. Av 7 § framgår omfattningen av sammanläggnings- delegerades beslutanderätt och att den ökar successivt . I 8 § regleras beslutanderätten för fullmäktige i , och kommun i sådana ärenden som avser lands- tingsverksamheten. Under det första verksamhetsåret, dvs. , kommer sammanläggnings- delegerade att ha behörighet att fatta vissa i huvudsak förberedande beslut i en del formella frågor. skall beslutanderätten i alla ärenden som i sak avser landstingsverksamheten helt ligga kvar hos fullmäktige i , och kommun.- Grunderna för arvode m.m. enligt 7 § 1 tredje strecksatsen bör bestämmas på sätt som anges i kommunallagen. Ersättningen skall således vara skälig. Under det andra verksamhetsåret, dvs. , skall sammanläggningsdelegerade dels besluta om förslag till budget för läns landsting, dels besluta i sådana sakfrågor som har verkningar efter utgången av , dvs. när läns landsting har bildats. Exempel på sådana sakfrågor är läns landstings organisation samt tillsättningar av tjänster inom . Av 8 § följer att fullmäktige i och 1998 får utöva beslutanderätt endast i sådana frågor som avser dem själva och som inte har några verkningar efter det att läns landsting har bildats. För kommun gäller motsvarande begränsning 1998 i sådana frågor som skall föras över till läns landsting. I lagen anges inte vad som menas med landstingsverksamheten i kommun. Detta kommer att i sina detaljer bli föremål för förhandlingar mellan de berörda parterna. -------------------------------------------------------------------- | 9 § Sammanläggningsdelegerade får uppdra åt ett arbetsutskott | | eller en kommitté som avses i 21 § att besluta på sammanläggnings-| | delegerades vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av | | ärenden. I sådana fall får sammanläggningsdelegerade besluta att| | arbetsutskottet eller en kommitté i sin tur får uppdra åt en | | eller flera ledamöter eller ersättare i arbetsutskottet eller i | | kommittén eller åt en anställd hos ,| | eller kommun att besluta på | | sammanläggningsdelegerades vägnar. | | I följande slag av ärenden får beslutanderätten inte delegeras:| | 1. ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning | | eller kvalitet, | | 2. framställningar eller yttranden till | | sammanläggningsdelegerade, liksom yttranden med anledning av | | att ett beslut av arbetsutskottet eller en kommitté i dess | | helhet eller av sammanläggningsdelegerade har överklagats, samt | | 3. ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av | | principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. | | | | 10 § Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 9 § skall| | anmälas till sammanläggningsdelegerade, som bestämmer hur detta | | skall ske. Bestämmelsen i 9 § motsvarar huvudsakligen 6 kap. 33 och 34 §§ kommunallagen. I lagen om kommunala indelningsdelegerade finns inte någon motsvarande reglering. Med hänsyn till de berörda parternas gemensamma önskemål har sammanläggnings- delegerade getts möjlighet att i vissa ärenden delegera sin beslutanderätt till arbetsutskottet eller till en kommitté. Mot bakgrund av att det endast är sammanläggningsdelegerade som har formell beslutanderätt i ärenden är arbetsut- skottet, kommittéerna och anställda beroende av delegation för att kunna fatta beslut i ärenden. Anmälningsförfarandet i 10 § har sin förebild i 6 kap. 35 § kommunallagen. Bestämmelsen är nödvändig för att sammanläggningsdelegerade skall kunna kontrollera hur arbetsutskottet eller en kommitté hanterat beslutanderätt som har delegerats. -------------------------------------------------------------------- | 11 § och | | skall tillhandahålla medel för sammanläggningsdelegerades verk- | | samhet i förhållande till det antal skattekronor och skatteören | | som enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om | | kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall | | ligga till grund för landstingens bestämmande av skattesatsen för| | uttag av skatt för . | | kommun skall på motsvarande sätt tillhandahålla medel i för-| | hållande till den verksamhet som kommunen skall överföra till Skå-| | ne läns landsting. Paragrafen motsvarar i huvudsak bestämmelsen i 20 § lagen om kommunala indelningsdelegerade och innebär att kostnaderna för delegerades verksamhet skall fördelas efter skatteunderlaget. Eftersom kommun inte går in i läns landsting med hela sin verksamhet skall inte hela kommunens skatteunderlag ligga till grund för regleringen. Kommunen får i stället tillhandahålla medel i förhållande till omfattningen av den verksamhet som kommunen överför till det nya , dvs. i förhållande till landstingsverksamheten i kommunen. -------------------------------------------------------------------- | 12 § Vad som föreskrivs i 8 kap. kommunallagen (1991:900) om mål| | för den ekonomiska förvaltningen, medelsförvaltningen, utgifts- | | beslut under budgetåret samt räkenskapsföring och redovisning | | skall i tillämpliga delar gälla för sammanläggningsdelegerades | | ekonomiska förvaltning. Genom paragrafen görs vissa bestämmelser i 8 kap. kommunallagen om den ekonomiska förvaltningen tillämpliga på sammanläggningsdelegerades verksamhet. Det gäller mål för den ekonomiska förvaltningen (1 §), medelsförvaltningen (2-3b §§), utgiftsbeslut under budgetåret (12 §) samt räkenskapsföring och redovisning (14-23 §§). Sammanläggningsdelegerade förmodas inte ha någon omfattande ekono- misk förvaltning men måste ändå redovisa sina räkenskaper m.m. Sammanläggnings- delegerade skall för sin del avsluta räkenskaperna per . -------------------------------------------------------------------- | 13 § Ordföranden i fullmäktige i skall | | efter det att delegerade och ersättare har valts utse | | en av de delegerade att utfärda kungörelse om det första samman-| | trädet med sammanläggningsdelegerade och att föra ordet där till| | dess ordförande har valts. | | | | 14 § Vid det första sammanträdet skall sammanläggningsdelegerade| | för sin tjänstgöringstid bland de delegerade välja en ordförande| | och en eller flera vice ordförande. | | | | 15 § Sammanläggningsdelegerades ordförande skall utfärda en | | kungörelse om varje sammanträde. Kungörelsen skall innehålla upp-| | gift om tid och plats för sammanträdet och om de ärenden som | | skall behandlas. | | Kungörelsen skall anslås på anslagstavlan i läns | | landsting, och kommun minst en | | vecka före sammanträdesdagen samt på lämpligt sätt| | lämnas till varje delegerad och ersättare. | | Kungörelsen skall införas i de ortstidningar där| | landstingen och kommunen inför sådana tillkännagivanden som avses| | i 5 kap. 10 § kommunallagen (1991:900). I dessa paragrafer finns bestämmelser om sammanläggningsdelegerades första sam- manträde samt när, var och hur kungörelse om deras sammanträden skall ske samt kungörelsens innehåll. Närmare regler om hur ordförandeskapet skall utövas i olika situationer, t.ex. när varken ordföranden eller någon vice ordförande kan närvara vid ett sam- manträde, kan tas in i den arbetsordning som sammanläggningsdelegerade skall anta enligt 18 §. -------------------------------------------------------------------- | 16 § Om en delegerad är förhindrad att inställa sig till ett | | sammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde, skall en | | ersättare tjänstgöra i den delegerades ställe. När ersättarna | | tjänstgör har de samma rättigheter som de delegerade. | | I fråga om ersättarnas tjänstgöring skall föreskrifterna i 5 kap.| | 13-15 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas. Paragrafens första stycke motsvaras av bestämmelserna i 4 kap. 18 § första stycket och 5 kap. 12 § kommunallagen. I andra stycket görs vissa andra av kommunallagens regler om ersättarnas tjänstgöring tillämpliga. Sammanläggningsdelegerade bör i sin arbetsordning i övrigt reglera ersättarnas tjänstgöring. -------------------------------------------------------------------- | 17 § Sammanläggningsdelegerade får kalla en förtroendevald eller| | en anställd hos , lands-| | ting eller kommun eller en särskild sakkunnig att närvara | | vid ett sammanträde med sammanläggningsdelegerade för att lämna | | upplysningar. | | Den som har kallats till ett sådant sammanträde får, om samman-| | läggningsdelegerade beslutar det, delta i överläggningarna men | | inte i besluten. Paragrafen ger sammanläggningsdelegerade rätt att besluta att vissa utomstående har rätt att närvara vid sammanläggningsdelegerades sammanträden för att lämna upplysningar. -------------------------------------------------------------------- | 18 § Sammanläggningsdelegerade skall i en arbetsordning meddela| | de ytterligare föreskrifter som behövs för sammanträdena och hand-| | läggningen av ärenden. Paragrafen, som motsvarar bestämmelsen i 5 kap. 63 § kommunallagen, avviker från vad som gäller enligt lagen om kommunala indelningsdelegerade. I den lagen finns det inte någon motsvarande reglering. I detta sammanhang finns det dock ett behov av att göra en anpassning till kommunallagens regler om en arbetsordning för fullmäktige. Sammanläggningsdelegerade åläggs således att anta en arbetsordning. I arbetsordningen skall närmare bestämmelser om sammanläggningsdelegerades arbetsformer tas in. Exempel på frågor som bör regleras i en arbetsordning är sammanläggningsdelegerades säte, var och när sammanträdena skall hållas och på vems initiativ (jfr 5 kap. 7 § kommunallagen), ersättarnas tjänstgöring, vem som är ordförande när en vald ordförande inte är närvarande, förfarandet vid omröstningar, handläggningen av motioner, interpellationer och frågor samt formerna för justering av protokoll. I arbetsordningen kan också bestämmas vem som har rätt att närvara vid sammanträdena och eventuellt delta i över- läggningarna. Här kan även föreskrivas om vem som skall få del av protokoll och andra sammanträdeshandlingar. Arbetsordningen är ett komplement till lagen och får inte avvika från vad som är föreskrivet där. -------------------------------------------------------------------- | 19 § Ärenden hos sammanläggningsdelegerade får väckas av | | 1. arbetsutskottet, | | 2. en kommitté, | | 3. en delegerad genom motion, | | 4. revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med| | revisionsuppdraget, eller | | 5. fullmäktige eller styrelsen i , | | eller kommun. | | Sammanläggningsdelegerade skall besluta i ärenden som har väckts| | enligt första stycket. Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 5 kap. 23 och 25 §§ kommunallagen, anger i sitt första stycke vilka som har rätt att väcka ärenden hos sammanlägg- ningsdelegerade. I andra stycket slås fast att sammanläggningsdelegerade har skyldighet att fatta beslut i väckta ärenden. -------------------------------------------------------------------- | 20 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser| | i kommunallagen (1991:900) för delegerade och deras ersättare: | | - 4 kap. 10 § om återkallande av uppdraget, | | - 4 kap. 11 § om rätt till ledighet från anställning, | | - 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation, | | - 5 kap. 18-20 §§ om beslutförhet och jäv, | | - 5 kap. 26, 28, 29 och 31-33 §§ om hur ärendena bereds, | | - 5 kap. 36-46 §§ om bordläggning, offentlighet och ordning vid | | sammanträdena, hur ärendena avgörs och proportionella val, samt | | - 5 kap. 57-62 §§ om protokollet. Genom hänvisningar i paragrafen skall vissa bestämmelser i kommunallagen gälla för sammanläggningsdelegerade och deras ersättare. -------------------------------------------------------------------- | 21 § För beredning och verkställighet skall sammanläggningsdele-| | gerade utse ett arbetsutskott. För sådana uppgifter får de | | dessutom utse en eller flera kommittéer. I paragrafen anges att sammanläggningsdelegerade skall utse ett arbetsutskott och att de får utse en eller flera kommittéer för beredning och verkställighet. Regeln hindrar inte att sammanläggningsdelegerade inrättar olika former av samrådsorgan utan egen rätt att fatta eller verkställa beslut. Av 9 § i det framlagda lagförslaget framgår att arbetsutskottet och en kommitté kan få viss beslutanderätt delegerad till sig från sammanläggnings- delegerade. För arbetsutskottet eller en kommitté bör antas ett reglemente eller motsva- rande dokument. Detta bör innehålla närmare bestämmelser om arbetsutskottets eller kommittéernas sammanträden såsom ersättarnas tjänstgöring, ersättare för ordföranden när varken ordföranden eller någon vice ordförande kan delta i ett sammanträde samt formerna för justering av protokoll. Skyldigheten att föra protokoll och att anslå tillkännagivanden om justering av protokoll följer av 26 §. -------------------------------------------------------------------- | 22 § Ledamöter och ersättare i arbetsutskottet och i en kommitté| | väljs av sammanläggningsdelegerade till det antal och för den tid| | som sammanläggningsdelegerade bestämmer, dock längst till utgången| | av . | | Valbar till ledamot och ersättare i arbetsutskottet eller en | | kommitté är den som fyller senast för valet och som| | är folkbokförd i en kommun inom området för läns landsting.| | Den som inte är svensk medborgare är valbar bara om han har | | varit folkbokförd i de tre åren närmast | | före valåret. | | Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet | | också bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in till | | tjänstgöring. | | | | 23 § Sammanläggningsdelegerade skall för tid som anges i 22 § | | bland ledamöterna i arbetsutskottet och i en kommitté välja en | | ordförande och en eller två vice ordförande. I paragraferna finns bestämmelser om valet av ledamöter och ersättare i arbets- utskottet och i kommittéer samt om valbarhet och val av ordförande och vice ordförande i dessa organ. Av 22 § andra stycket följer att valbarheten, till skillnad från vad som gäller för sammanläggningsdelegerade, inte är begränsad till ledamöter och ersättare i fullmäktige i , och kommun. Valbar är i stället var och en som uppfyller de allmänna valbarhetsvillkoren. -------------------------------------------------------------------- | 24 § Det förslag till budget för läns landsting som samman-| | läggningsdelegerade enligt 7 § 2 skall besluta om upprättas av | | arbetsutskottet. | | I fråga om budgeten tillämpas i övrigt bestämmelserna i 8 kap. 5| | och 8-11 §§ kommunallagen (1991:900). Paragrafen förutsätter att sammanläggningsdelegerade senast före utgången av beslutar om budgetförslaget enligt 7 § 2 så att fullmäktige i läns landsting i sin tur kan fastställa budgeten före november månads utgång. I första stycket slås fast att det är arbetsutskottet som svarar för upprättandet av det budgetförslag som sammanläggningsdelegerade skall lämna. Genom andra stycket görs i övrigt kommunallagens budgetregler i huvudsak tillämpliga på arbetet med budget för det nya . Den underrättelse om skattesatsen som avses i 8 kap. 11 § bör göras av arbetsutskottet.