prop · GJ03222 · 1996-01-01 00:00:00 — Anställda med minst fem års heltids- eller deltidsanställning kan ges motsvarande möjlighet, förutsatt att berörda lokala parter har slutit avtal där arbetsgivaren åtar sig att som ersättare bereda plats åt en långtidsarbetslös inskriven vid arbetsförmedlingen. Det särskilda utbildningsbidraget införs den l . Möjligheten till bidraget gäller dem för vilka bidraget till någon del avser studier . Regeringen återkommer i frågan huruvida bidragsperioden skall kunna påbörjas . Förslag till om införande av det särskilda utbildningsbidraget presenteras i budgetpropositionen. Skälen för regeringens bedömning: Kunskapens ökade betydelse i arbetslivet ställer allt större krav på individens kompetens. Detta tydliggörs inte minst av att arbetslösheten är genomgående högre bland lågutbildade än bland högutbildade samt att långtidsarbetslösa i stor utsträckning är personer med bristande formell utbildning. För att förhindra långvarig utslagning från arbetsmarknaden är det därför särskilt angeläget med kompetensförstärkningar bland dem med lägsta formella utbildningsnivån. För att prioritera kompetensförstärkningar för arbetslösa vuxna utan grundskoleutbildning eller utbildning motsvarande treårig gymnasiekompetens krävs att de hinder som den enskilde upplever för studier undanröjs. Regeringen kommer därför att kraftigt öka antalet tillgängliga platser för studier på gymnasial nivå samt förstärka studie- och yrkesvägledningen, där individuella studieplaner utgör en viktig del. Regeringen avser också att utforma studiefinansieringen för arbetslösa och de i arbetslivet som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning så att den faktiskt blir rekryterande för studier. Ett nytt särskilt utbildningsbidrag införs därför som skall rikta sig till personer som är , inskrivna som arbetssökande hos arbetsför- medling, och saknar utbildning motsvarande grundskolekompetens eller kompetens motsvarande fullgjord utbildning inom ramen för den treåriga gymnasieskolan. Den arbetssökande skall också vara berättigad till a-kassa eller KAS. Vidare riktar sig särskilt utbildningsbidrag till arbetstagare som saknar utbildning på nämnda nivå, och som är kvalificerade för a- kassa eller KAS. För att kunna få utbildningsbidraget skall den anställde ha en arbetslivserfarenhet motsvarande hel- eller deltidsanställning. Det särskilda utbildningsbidraget till arbetstagare utgår endast under förutsättning att berörda lokala parter slutit avtal där arbetsgivaren åtar sig att som ersättare bereda plats åt en långtidsarbetslös inskriven vid arbetsförmedlingen. Därmed kommer den särskilda studiestödssatsningen att fullt ut få effekt på den öppna arbetslösheten antingen genom att de som utnyttjar stödet själva är arbetslösa eller genom att arbetslösa går in som ersättare för anställda som utnyttjar stödet. Särskilt utbildningsbidrag skall knyta an till de stödformer som finns inom arbetsmarknadspolitikens område. Regeringen avser återkomma med preciseringar i förordning. I den mån antalet sökande överstiger antalet studiestöd skall urval tillämpas. Den helt övervägande delen av dem som beviljas särskilt utbildningsbidrag skall vara arbetslösa. Utöver detta skall urvalet göras utifrån samma principer som för utbildningssatsningen, dvs. de som har kortast utbildning och störst behov av utbildning för att få en starkare ställning på arbetsmarknaden skall prioriteras. Det särskilda utbildningsbidraget kan erhållas under ett studieår för att komplettera grundskolekompetens eller kompetens upp till motsvarande treårig gymnasieskola. Efter detta ges möjlighet att studera inom ramen för ordinarie studiestöd. Regeringen menar att det nya utbildningsbidraget i kombination med ökad tillgänglighet till vuxenutbildning och särskilda satsningar på förstärkt studie- och yrkesvägledning, skapar förutsättningar för ett betydande kunskapslyft för grupper som är i behov av en grundläggande utbildnings- förstärkning. De förbättrar betydligt sin ställning på arbetsmarknaden och sina möjligheter till vidare studier. När arbetstagare genomgår utbildning öppnas också möjligheten för arbetslösa att inträda som ersättare. På så sätt ges arbetslösa tillträde till arbetsmarknaden och därmed viktig arbetslivserfarenhet. Förslaget medverkar också till att arbetsgivaren kan öka kompetensen bland personalen och får tillfälle att finna lämpliga personer för eventuella nyanställningar. Regeringen bedömer att det särskilda utbildningsbidraget kan införas fr.o.m. . Även de som påbörjat sina studier tidigare och som fortsätter efter , bör ges möjlighet att söka det särskilda utbildnings- bidraget, om de i uppfyller ovanstående kriterier. Därutöver tillkommer SVUX och SVUXA. Studiestöden har utretts. Utredningen föreslår en reformering av studiestödssystemet till ett sammanhållet studiestöd. Regeringen kommer att överväga utredningens förslag. 6.8 Expansionen av den högre utbildningen För att främja näringsliv och sysselsättning men också för utvecklingen av samhället i övrigt är utbildning och forskning samt en välutbildad arbetskraft av central betydelse. Den fortsatta expansionen av den högre utbildningen sker från ett gott utgångsläge då har en i internationell jämförelse hög utbildningsstandard. Den är dock ojämnt fördelad. Ut- bildningsnivån bland de anställda inom den offentliga sektorn är betydligt högre än inom stora delar av den privata sektorn. Andelen unga som har en högskoleutbildning ökar men är fortfarande för låg i ett internationellt perspektiv. Av en årskull börjar högskolan . börjar i högskolan eller . Antalet sökande till högskolan har fördubblats och trots den kraftiga utbyggnaden av den högre utbildningen får många behöriga sökande inte plats i högskolan. Regeringen framhöll därför i den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling, s. 74) att en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen är nödvändig för att dels bereda fler ungdomar plats, dels ge möjlighet för vuxna att antingen genomgå en grundläggande högskoleutbildning eller att vidareutbilda sig. Därigenom kan en bättre grund skapas för en kunskapsintensiv produktion. Utöver att öka internationella konkurrenskraft är en expansion av den högre utbildningen en viktig regionalpolitisk faktor. Genom att bygga ut högskolan över hela landet ges ett kraftfullt stöd för regional utveckling. Erfarenheter av etablering av universitet och högskolor i , och samt på andra nyare högskoleorter visar vilken viktig roll högskolan kan ha för en dynamisk utveckling i den egna regionen. En förbättrad tillgänglighet underlättar naturligtvis rekryteringen till högre utbildning och motverkar därmed social snedrekrytering. Regeringen föreslog därför i tillväxtpropositionen att utbyggnaden av den högre utbildningen främst bör ske vid de mindre och medelstora högskolorna med en särskild tyngd på Bergslagen, och Sundsvall-Härnösand-Östersund samt sydöstra . För att möta behovet i näringslivet av hög kompetens inom naturvetenskap och teknik angav regeringen vidare att inriktningen på utbyggnaden bör vara att minst hälften av platserna skall avse naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Den permanenta utbyggnaden kommer att påbörjas med 15 000 utbildningsplatser. För att ge utrymme för en god planering av den fortsatta expansionen bör de återstående 15 000 platserna tillkomma först . Detta innebär att det under /2000 kommer att finnas 30 000 fler platser eller helårsstudenter inom den högre utbildningen jämfört med /97 om man exkluderar de tillfälliga utbildningssatsningarna /97. Den föreslagna utbyggnaden avlöser de tillfälliga utbildnings- satsningarna under läsåren 1995/96 och 1996/97. Utöver den permanenta utbyggnaden kommer utbildningen inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT- utbildningar) att fortgå framåt. Två nya antagningstillfällen återstår för dessa utbildningar; och . Högskolornas egna bedömningar avseende möjligheten att anordna fler platser samt att öka antalet platser inom naturvetenskap och teknik har vägts in i regeringens överväganden avseende förslaget till fördelning av de 30 000 platserna. Mot bakgrund av de kriterier som angivits ovan och som planeringsunderlag för förslagen budgetproposition gör regeringen följande bedömning rörande fördelningen av de 30 000 platserna mellan universiteten och högskolorna: Lärosäte Totalt tillkommer platser 500 500 700 500 1 000 2 300 Kungl. Tekniska högskolan 800 600 600 1 100 /600 800 1 100 /1 100 1 400 500 700 /1 000 1 600 1 900 Högskoleutbildning på 700 4 300 1 200 3 000 500 Stiftelsen 600 400 Den förhållandevis kraftiga ökningen som föreslås för avser till större delen en utbyggnad av den högre utbildningen i . Även för högskoleutbildningen på föreslås en förhållandevis stor ökning av antalet platser vilket ger förutsättningar för att bli en självständig högskola under den senare delen av treårsperioden. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med förslag avseende de enskilda universitetens och högskolornas utbildningsuppdrag samt förslag till anslag. Regeringen vill dessutom skapa bättre förutsättningar för de mindre och medelstora högskolorna. Regeringens ambition är att etablera fasta forskningsresurser vid samtliga lärosäten. Den informationstekniska utvecklingen får inte leda till ett samhälle med en del av befolkningen som är invigd och resten okunnig. Hela utbildningsväsendet kan göra viktiga insatser för att motverka en sådan utveckling. Den moderna teknologin har skapat annorlunda och flera förutsättningar för kompetensutveckling. Alla har inte möjlighet att flytta till universitets- och högskoleorter och påbörja studier. En ökad distansutbildning även på denna nivå med stöd av modern informationsteknik är därför en förutsättning för att förverkliga idén om det livslånga lärandet och skapa ett kunskaps- och kompetenslyft i . Regeringen kommer att genomföra en nationell IT-satsning inom universitets- och högskoleområdet samt biblioteksväsendet m.m. i linje med vad regeringen har angett i propositionen (1995/96:125) om åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Satsningen syftar till att förbättra universitetens och högskolornas möjligheter till datakommunikation och därvid också förbättra möjligheterna för distansutbildning. Landets biblioteksväsende i vid mening bör ges möjlighet att utnyttja ett modernt bibliotekssystem med samordnade och användarvänliga sökmöjligheter. Därmed ges allmänheten möjlighet att kostnadsfritt skaffa information inom bibliotekssystemet. De olika åtgärderna skall ses som en gemensam satsning för att sprida och öka IT-användningen. De bättre möjligheter som skapas skall också ses som ett led i regeringens strävan att genomföra kompetenshöjande åtgärder. Genom insatser från olika aktörer och intressenter inom området utbildning/forskning/kultur kan ett ökat utbud av IT-baserad information åstadkommas, som kan användas inom många verksamhetsområden. En övergripande sammanhållen handlingsplan skall utarbetas. Målet skall vara att stegvis förverkliga syftena. En kapacitetsökning och utvidgning av SUNET utgör en gemensam infrastrukturell grund. Genom utvidgningen ges alla berörda organ tillgång till internetförbindelse med god kapacitet. Planen omfattar statliga universitet och högskolor, kommunala högskoleutbildningar, , länsbibliotek och kommunala huvudbibliotek, statliga muséer samt länsmuséer. Regeringen återkommer även till dessa frågor i budgetpropositionen för . Den breda satsning som görs över hela utbildningsområdet skall bidra till att skapa goda förutsättningar för det livslånga lärandet. Genom denna satsning främjas individernas förmåga att stärka sin ställning i arbetslivet som näringslivet och offentlig sektor får möjlighet till en betydande kompetenshöjning. 7 En arbetsmarknad för ökad trygghet och sysselsättning 7.1.1 Utvecklingen på arbetsmarknaden Såväl den ekonomiska aktiviteten som förbättringen på arbetsmarknaden bromsades tydligt upp . Antalet varsel om uppsägningar började öka som allt färre nya lediga platser anmäldes till arbetsförmedlingen. har antalet sysselsatta minskat relativt kraftigt, eller med 57 000 personer. Den sysselsättningsökning, som har skett och som blivit allt mindre, är koncentrerad till den privata sektorn i ekonomin. Den är dock ojämnt fördelad över olika sektorer. Det är framför allt industrin och industrinära delar av näringslivet som har uppvisat en ökad efterfrågan på arbetskraft. Den fortsatt svaga inhemska efterfrågan har lett till en svag sysselsättningsutveckling inom de sektorer som mer direkt påverkas av hushållens konsumtionsnivå. Den långa trendmässiga ökningen av antalet sysselsatta inom den offentliga sektorn bröts under lågkonjunkturåren i början av 1990- talet. Även när antalet sysselsatta i privata sektorn började öka så fortsatte antalet sysselsatta inom offentlig verksamhet att minska. Denna minskning har fortsatt fram till , även om en viss uppbromsning av minskningstakten skett . Antalet sysselsatta inom offentlig sektor väntas dock fortsätta att minska framöver. Tabell 1Antal sysselsatta i olika branscher (1000-tal) 1995 1996 förändring Totalt 3987 3929 - 57 Jordbruk 126 113 - 13 Tillverkning mm 796 808 + 12 Byggindustrin 229 219 - 10 Handel, kommunikationer 771 749 - 22 , Företagstjänster 419 424 + 5 Personliga tjänster, renhållning 301 300 - 1 Offentliga tjänster 1345 1316 - 29 Den öppna arbetslösheten har legat något över föregående års nivå. Antalet personer i olika konjunkturberoende åtgärder har varit ungefär lika många som . uppgick antalet arbetslösa till i genomsnitt 311 000, eller av arbetskraften. Därutöver deltog motsvarande av arbetskraften i olika konjunkturberoende åtgärder. Motsvarande andel var respektive . Männens arbetslöshet steg kraftigast och var fortfarande högre än kvinnornas totalt sett . Till skillnad från tidigare lågkonjunkturer var det i högre grad män än kvinnor som drabbades av arbetslöshet åren 1990 - 1993. Det berodde på att sysselsättningen då minskade kraftigast i sektorer där män dominerar, som till- verkningsindustrin och byggsektorn. Kombinationen av en stark industriutveckling och fortsatta personalminskningar inom offentlig verksamhet har inneburit att den ökade efterfrågan på arbetskraft i mycket stor utsträckning har riktats mot män, medan situationen blivit sämre för kvinnorna. Skillnaden mellan mäns och kvinnors arbetslöshet har minskat . Antalet deltidsarbetslösa och undersysselsatta, främst kvinnor, som ökade mycket kraftigt har minskat något , men är fortfarande mycket högt. Kvinnor är också klart överrepresenterade i de osäkraste formerna av tidsbegränsade anställningar. Arbetslöshetsmönstret speglar könsuppdelningen på arbetsmarknaden. drabbades bygg- och tillverkningsindustrierna kraftigast. har främst offentlig sektor och kvinnodominerade yrken och branscher inom den enskilda sektorn genomgått neddragningar på grund av strukturomvandling och ekonomiska problem. Den senaste tendensen med en försvagad industrikonjunktur medför dock att varslen drabbar män i större utsträckning än kvinnor. Fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har relativt väl speglat kvinnors andel av arbetslösheten. De är dock något underrepresenterade. Det beror bland annat på att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna koncentrerats till långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och där är kvinnor underrepresenterade. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna reflekterar också könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Kvinnor är överrepresenterade i åtgärder som återfinns inom offentlig sektor, till exempel i utbildningsvikariat, medan män dominerar i åtgärder på det privata området, bland annat i rekryteringsstöd och starta-eget-bidrag. Figur: Skillnad mellan kvinnors andel i åtgärd respektive bland arbetssökande Glidande 12-månaders medeltal Lågkonjunkturen drabbade i mycket stor utsträckning nytillträdande och yngre arbetskraft. Dessa har också fått del av det förbättrade arbetsmarknadsläget i mindre utsträckning än många andra grupper. Den relativa arbetslösheten är nu högst bland utomnordiska medborgare och bland 16-24-åringar. Lägst är den bland 45-54-åringarna. Allra lägst är arbetslösheten bland kvinnor i åldern . Drygt öppet arbetslösa är . Det beror dels på att de yngre saknar eller har kort arbetslivserfarenhet. De har därigenom svårare att konkurrera om de lediga jobben. Det beror också på turordningsreglerna vid uppsägning (sist in - först ut). har många ungdomar skjutit på sitt inträde på arbetsmarknaden på grund av det dåliga arbetsmarknadsläget. I stället har de valt att studera, vilket möjliggjorts tack vare utbyggnaden av gymnasieskolan och den kraftiga ökningen av utbildningsplatser inom vuxenutbildningssystemet och inom högskolan. har arbetslösheten minskat i flertalet åldersgrupper med undantag för äldre , för vilka arbetslösheten stigit relativt kraftigt , speciellt bland kvinnor. Mest har arbetslösheten minskat bland ungdomar. Den minskade arbetslösheten beror dock inte på att ungdomars sysselsättning har ökat utan på att regeringens och kraftiga prioritering av ungdomar har lett till att fler ungdomar har påbörjat utbildningar eller deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetslösa ungdomar i åldern skall efter att de har anmält sig till arbetsförmedlingen som arbetssökande ha erbjudits ett arbete, en utbildningsplats eller en åtgärd. var i genomsnitt 18 700 ungdomar arbetslösa i . Detta innebär i jämförelse med sista kvartalet 1995 en minskning med 11 600 personer. Att minskningen inte varit större beror delvis på att många ungdomar har ströjobb/timanställningar som de hellre fortsätter med än att på heltid delta i en åtgärd. Minskningen har varit större för unga män än för unga kvinnor. Minskningen beror såväl på att fler ungdomar gått till utbildning, som att färre ungdomar har blivit arbetslösa och att fler fått arbete. Det är fler unga män som har blivit arbetslösa än unga kvinnor. lämnade 17 461 ungdomar arbetslöshet . Utav dessa erhöll 4 520 ungdomar arbete utan stöd och 857 erhöll arbete med statligt stöd. är emellertid arbetslösheten betydligt högre bland ungdomar mellan jämfört med andra åldersgrupper. Högst är den bland unga män. Arbetsmarknadsläget för invandrare och flyktingar har försämrats dramatiskt. Sysselsättningsfrekvensen för utomnordiska medborgare har halverats från till . Bland män med utomnordiskt medborgarskap var sysselsatta , medan motsvarande andel för kvinnor var så låg som . Nedgången förklaras inte bara av en ökande arbetslöshet utan även av att ett stort antal utomnordiska invandrare kommit till och att dessa i mycket liten utsträckning fått ett arbete. Arbetslösheten har ökat från till bland utomnordiska medborgare. har arbetslösheten fortsatt att öka, speciellt bland kvinnor med utomnordiskt medborgarskap. Tabell Relativ arbetslöshet bland olika grupper mars-maj 1996mars-maj 1995 förändring total 7,3 7,2 +0,1 män 8,2 8,3 -0,1 kvinnor 6,5 5,9 +0,6 totalt 14,5 15,6 -1,1 män 15,9 18,3 -2,4 kvinnor 12,9 12,7 +0,2 totalt 6,5 6,1 +0,4 män 7,1 7,2 -0,1 kvinnor 5,8 5,1 +0,7 totalt 6,3 6,0 +0,3 män 7,2 6,4 +0,8 kvinnor 5,4 5,4 +/-0 totalt 9,7 8,9 +0,8 män 10,6 10,3 +0,3 kvinnor 8,5 7,4 +0,9 utländska medborgare2 totalt 22,8 21,0 +1,8 utomnordiska 29,8 27,5 +2,3 män 29,9 29,3 +0,6 kvinnor 29,5 24,8 +4,7 Ett mycket oroande tecken är att andelen långtidsarbetslösa kvarstår på en mycket hög nivå, av de arbetslösa hade varit arbetslösa . Detta är en något högre andel än . Denna andel har fortsatt att öka något . Andelen är i stort sett densamma bland kvinnor och män. Även utvecklingen av antalet personer som har varit oavbrutet inskrivna vid arbetsförmedlingen under mycket långa tider, , som arbetslösa eller deltagande i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd är djupt oroande. har antalet ökat med cirka 15 000 personer. var det drygt 200 000 personer som hade varit sammanhängande inskrivna . Övertidsuttaget inom industrin är nu betydligt högre än under . Den har dock minskat avsevärt från en nivå på till . var uttaget för att sedan stiga till under högkonjunkturen i slutet av 1980- talet. Även inom övriga delar av ekonomin förekommer ett betydande övertidsuttag. Jämförbar statistik för hela ekonomin finns bara i . motsvarade det betalda övertidsuttaget av alla arbetade timmar. Till detta kommer ett relativt stort obetalt övertidsuttag. En viss övertid måste alltid förekomma annars skulle bl.a. företagens möjligheter att snabbt reagera på efterfrågeökningar begränsas och exportföretagens konkurrenskraft minska. En begränsning av övertidsuttaget skulle sannolikt leda till en ökad sysselsättning. Effekterna skulle vid nuvarande övertidsuttag dock bli relativt små, men inte obetydliga. På kan effekterna bli större om den nuvarande trenden mot ett allt större övertidsuttag fortsätter. Regeringen avser att vid fortsatta diskussioner med arbetsmarknadens parter ta upp frågan om möjligheten att begränsa övertidsuttag för att därigenom bereda fler sysselsättning. 7.1.2 Kvinnor och män på arbetsmarknaden presenterade Utredningen om kvinnors arbetsmarknad (A 1995:13, dir 1995:119) sitt betänkande "Hälften vore nog - om kvinnor och män på 90- talets arbetsmarknad" (SOU 1996:56). Utredningen kom i korthet fram till följande; Kvinnor har i flera avseenden stärkt sin ställning på arbetsmarknaden . Bland annat har andelen heltidsarbetande stigit . Kvinnor har ökat sina arbetade timmar. Detta gäller även kvinnor med små barn. Av personer som befinner sig utanför arbetskraften är det klart färre som såg sig som hemarbetande än . Kvinnor betraktade sig som studerande eller som arbetssökande i större utsträckning jämfört med män. har sysselsättningen börjat sjunka under slutet av och . Kvinnors andel av de arbetslösa har ökat mellan från till . Av de långtidsarbetslösa var kvinnor jämfört . Likaså ökar undersysselsättningen och de otryggaste formerna av tidsbegränsade anställningar där kvinnor är starkt överrepresenterade. Män har fortfarande högre arbetslöshet än kvinnor och har haft det . Män har andelsmässigt lämnat arbetskraften i större utsträckning än kvinnor . När arbetslösheten började sjunka, sjönk den mest för män. Unga kvinnor och män har drabbats hårdast av arbetslösheten under 1990- talet. Även här har män högre arbetslöshet än kvinnor i samma åldersgrupp. Sysselsättningen minskar dock mer för unga kvinnor än för män . Utbildningsnivån har haft en avgörande betydelse för sannolikheten att undvika arbetslöshet och för möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden under 1990- talet. Lågutbildade kvinnor och män har haft störst problem och är klart överrepresenterade bland de arbetslösa och långtidsarbetslösa. Stora yrkes- och branschområden har utsatts för strukturomvandling och lågkonjunktur i samverkan. Det gäller bland annat anställda inom tillverkningsindustrin och kontorsadministration. De som har lägst utbildning har svårast att få tillbaka arbetet. Statistik visar att av dem med enbart grundskoleutbildning som inte hade arbete var det färre kvinnor än män som nyrekryterades . Arbetsmarknaden och utbildningsvalen är klart könsuppdelade och några större förändringar har inte skett . Arbetstagare med högskoleutbildning har lägst arbetslöshet. Även , liksom tidigare, är det i akademiska studier som könsbarriärer bryts. Kvinnors i genomsnitt höga kompetens tas dock inte till vara i arbetslivet på samma sätt som mäns. Särskilt invandrarkvinnors kunskaper är en outnyttjad resurs. Män har betydligt oftare chefspositioner och har större inflytande över arbetets innehåll och organisation. De innehar i högre grad tjänster som motsvarar deras utbildningsnivå och positioner som formellt kräver högre utbildning än vad de faktiskt har. Offentliga sektorns storlek har haft betydelse för svenska kvinnors och mäns nästan lika stora andel av de förvärvsarbetande. I den offentliga sektorn har omvandlingen varit stor både organisatoriskt och sysselsättningsmässigt. Offentliga sektorn uppvisar inte samma bild som den gjorde för fem eller .