prop · GJ03186 · 1996-01-01 00:00:00 — Vidare undantas underskott från tidigare beskattningsår. Punktens innehåll har kommenterats i avsnitt 12. Genom punkt 6 begränsas verkan av avdrag från inkomst av kapital till tre fall. De två första gäller realisationsvinster, som inte har ingått i bidragsgrundande inkomst. Kvittning tillåts här mot realisationsförluster under samma beskattningsår, och minskning av kapitalinkomsten tillåts genom uppskovsavdrag enligt lagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad. Att näringsidkares avdrag för negativ räntefördelning inte återläggs beror på att beloppet, vilket beskattas som intäkt i näringsverksamhet, då skulle ingå dubbelt i den bidragsgrundande inkomsten. Övriga avdrag från inkomst av kapital skall återläggas. I återläggningsfallen skall den bidragsgrundande inkomsten ökas med de belopp som de nämnda avdragen har minskat näringsinkomst respektive kapitalinkomst. Härmed avses avdragens inkomstminskande verkan ned till noll, inte uppkomsten av underskott. Avdrag skall således inte återläggas till den del de överstiger de inkomster de skall jämföras med. Minskningsposterna i tredje stycket är endast nödvändiga avstämningsposter till punkt 5. Beträffande allt som har varit föremål för beslut vid taxeringen gäller att taxeringsbeslutet är bindande för beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Anknytningen till den inkomst som fastställs i inkomsttaxeringsförfarandet innebär att avstämningen och fastställandet av det slutliga bidraget alltid görs per bidragstagarens beskattningsår, som alltid är detsamma som kalenderår. Tillägg i form av icke skattepliktiga intäkter får hänföras i tiden på samma sätt som skulle ha skett om intäkterna hade varit skattepliktiga. Tillägg för förmögenhet (enligt den följande paragrafen) får anses belöpa på det beskattningsår som gäller för för- mögenhetstaxeringen, dvs. det kalenderår vars utgång utgör beskattnings- tidpunkten för förmögenheten. Det innebär att tillägget hänförs till det kalenderår vid vars utgång förmögenheten finns. 5 § Beaktandet av förmögenhetsinnehav har kommenterats i avsnitt 9. Anknytningen till lagen om statlig förmögenhetsskatt sker på två sätt. Om den beskattningsbara förmögenheten uppgår till mer än och således ett beskattningsbeslut fattas, är detta beslut bindande i fråga om den beskattningsbara förmögenhetens storlek. I andra fall är det reglerna i lagen om statlig förmögenhetsskatt som gäller, och förmögenheten skall bestämmas till det belopp som skulle ha blivit innehållet i ett taxeringsbeslut om ett sådant hade fattats. En följd av anknytningen till skattereglerna är att det undantag för företagsförmögenhet som finns där slår igenom. Denna fråga har berörts i avsnitt 9. I fråga om relevant tidpunkt gäller reglerna för förmögenhetstaxeringen, vilket innebär att det är innehavet vid utgången av beskattningsåret dvs. kalenderåret som är avgörande. Se även kommentaren till föregående paragraf. Att det är förhållandena vid utgången av varje kalenderår som är avgörande innebär att frågan om förmögenheten i princip måste uppmärksammas av alla sökande inför avstämningen, så att ändringar i förhållande till vad som preliminärt angivits i ansökningen i förekommande fall anmäls och kan påverka det slutliga bostadsbidraget. Regeln om avrundning nedåt till närmaste hela tiotusental kronor minskar dock antalet justeringar på grund av sådana ändringar. Fördelningsregeln i andra stycket behövs på grund av den föreslagna uppdelningen av inkomstgränsen för makar (se 13 §). 7 § Fördelningsregeln i tredje stycket behövs på grund av den föreslagna uppdelningen av inkomstgränsen för makar (se 13 §). 8 § Bevisregeln om makars sammanlevnad har flyttats till 3 §. Bestämmelsen att bidragsgrundande inkomst skall beräknas gemensamt för makar har tagits bort, i konsekvens med att det för barnfamiljer föreslås införande av individuella inkomstgränser vid bidragsberäkningen. Beträffande inkomstberäkningen för övriga makar torde bestämmelsen inte heller behövas. Beskattningsåret är för alla fysiska personer lika med kalenderår. Den tolvmånadersperiod för vilken preliminärt bidrag normalt beviljas kommer regelmässigt att avvika från beskattningsåret, men avstämningen och fastställandet av det slutliga bidraget görs alltid per beskattningsår. Vid nybeviljning och upphörande av bostadsbidrag kan dock även perioden för det slutliga bidraget avvika från beskattningsåret, genom att vara kortare än detta. I sådana fall skall den bidragsgrundande inkomsten anses vara lika fördelad över beskattningsårets månader. Regeln innebär att det är hushållets ekonomiska situation sedd över som är avgörande även i fråga om bidrag som bara avser en del av året. Ett särskilt fall är det där två makar separerar . Separationen är då för det första en omständighet som skall bryta den pågående bidragsperioden; bidrag för tid efter separationen förutsätter ny ansökan av var och en av makarna. Men makarnas respektive ekonomiska för- hållanden efter separationen skall inte heller inverka på bidraget före separationen såvitt gäller den andra maken. Detta måste bli den nödvändiga följden av att makars inbördes beroende av varandras förhållanden när det gäller rätten till förmåner inte kan bli bestående efter det att gemenskapen dem emellan har upphört. På grund av denna - överordnade - regel kan för- delningsregeln inte alltid upprätthållas i dessa fall. Det blir då i stället nödvändigt att utreda inkomsternas fördelning över året. Frågan om lämpliga lösningar kan bli föremål för verkställighetsföreskrifter. Några undantag från fördelningsregeln i förhållande till en och samma person eller ett oförändrat hushåll skall inte förekomma. 9 § Såsom framgår av avsnitt 10 avser regeringen att - som en väg att beakta förekomst och tillväxt av förmögenhet i form av den bostad för vilken bidrag söks - införa en särskild begränsning av den kapitalkostnad som får räknas in i bostadskostnaden för ägda bostäder. Eftersom det kan hävdas att föreskrifter om detta går utöver rena verkställighetsföreskrifter och även utgör en avvikelse från vad som får anses gälla enligt lagen, ges föreskrifterna stöd i lagen genom denna paragraf. 10 § Det föreslagna nya femte stycket innehåller en storleksbegränsning som gäller rätten till bostadsbidrag för s.k. umgängesrättsbarn. Begreppet bostadsyta får definieras närmare genom verkställighetsföreskrifter. 12 § Genom den nya punkten 2 i första stycket avskaffas rätten till bostadsbidrag för andra ungdomar utan barn än studerande. Kretsen av bidragsberättigade enligt punkt 2 utgörs av dels studerande som uppbär studiestöd enligt 3, 4 eller 7 kap. studiestödslagen eller enligt lagen om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, dels sådana studerande med utbildningsbidrag som i detta sammanhang bör jäm- ställas med de förstnämnda, enligt en avgränsning som regeringen eller kommer att besluta. 13 § Förslaget om individuella inkomstgränser för makar har kommenterats i avsnitt 8. Att bidrag som beräknas till mindre belopp än per helt år - med år avses kalenderår - inte betalas ut är detsamma som att rätt till bidrag i sådana fall inte föreligger. Om bidrag löper under bara en del av kalenderåret får beloppet proportioneras. Preliminärt bidrag skall i dessa fall inte betalas ut. Någon avstämning/prövning av slutligt bostadsbidrag i efterhand skall då inte heller ske. 14 § Höjningen av det särskilda bidraget har behandlats i avsnitt 15 och kommenteras nedan under Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 15 a § Begränsningen av den bidragsgrundande bostadsytan har kommenterats i avsnitt 14. Begreppet bostadsyta får definieras närmare genom verkställighetsföreskrifter. 16 § Det nya andra stycket motsvarar det nya andra stycket i 13 §. 17 a § Paragrafen har kommenterats i avsnitt 14. 18 § Tredje stycket skulle behöva modifieras för att passa till det nya systemet med preliminära och slutliga beslut. Det kan emellertid knappast finnas skäl att reglera denna fråga i lag, varför bestämmelsen föreslås utgå. 21 § När en ansökan bifalls betyder det att preliminärt bostadsbidrag kommer att utges . För tid därefter krävs en ny ansökan. Regeln om ändring i rätten till bidrag i en månad har ändrats efter påpekanden att den nuvarande ensidiga regeln kan leda till att en person får en dubbel rätt till bidrag en månad. Huvudregeln om retroaktivitet föreslås ändrad så att bidrag inte längre lämnas för tid före ansökningsmånaden. Andra styckets bestämmelse om bidrag för begränsad tid torde i och med övriga ändringar inte längre tjäna något påtagligt syfte, och föreslås upphävd. 21 a § Att preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst för att så nära som möjligt motsvara det slutliga bostadsbidraget är den överordnade om preliminärt bidrag. Den innebär att preliminärt bidrag skall beräknas för varje kalenderår för sig i de fall bidrag söks för en period som sträcker sig över två kalenderår. Om för något kalenderår bidraget kan beräknas till eller per helt år föreligger ingen rätt till bidrag för . Regeln innebär också, i förening med bestämmelsen om ändring i 25 §, att en ändring som görs när redan ett för högt månadsbelopp har betalats ut skall syfta till att om möjligt få totalbeloppet för hela kalenderåret att stämma. Uppgifter om förväntad inkomst från sökande som är näringsidkare kan vara svårare att kontrollera än uppgifter från löntagare. För dessa sökande ges därför en sär- skild presumtionsregel om uppskattningen av bidragsgrundande inkomst. 21 b § Paragrafen har kommenterats i avsnitt 7. 22 § Paragrafen har kommenterats i avsnitt 7. 24 § Bestämmelsen om skyldighet att anmäla ändrade förhållanden föreslås få en generell lydelse i fråga om vilka omständigheter den omfattar. Vilka de omständigheter är som har betydelse måste göras klart för bidragsmottagaren redan vid ansökningen, framför allt via de blanketter som används. Anmälningsskyldigheten avses kunna uppfyllas, förutom genom en formlig anmälan som leder till ett nytt beslut, på det förenklade sätt som berörs i avsnitt 7. Paragrafens lydelse har också jämkats för att täcka sådan tid före avstämningstidpunkten under vilken något preliminärt bostadsbidrag av någon anledning inte längre betalas ut. 25 § Paragrafen är ändrad till att gälla det preliminära bidraget. 26 § Paragrafens lydelse har jämkats för att täcka dels den tid under vilken någon uppbär bidrag - numera preliminärt bidrag -, dels eventuell tid därefter fram till dess avstämningen för det aktuella kalenderåret äger rum. 28 § I denna paragraf har sammanförts den existerande återbetal- ningsbestämmelsen och den nya återbetalningen efter avstämning av inkomst. Kravet i den äldre bestämmelsen att bidragstagaren skall ha antingen förorsakat felutbetalningen eller skäligen bort inse den har tagits bort. Hur det förhåller sig i dessa avseenden är något som kan ingå i bedömningen av om eftergift bör ges. Paragrafen innehåller en eftergiftsregel med en sedvanlig utformning. Till frågan vad som allmänt sett skall anses utgöra tillräckliga skäl för eftergift av återkrav av socialförsäkringsersättningar finns en rätt rikhaltig rättspraxis. Att för bostadsbidrag återbetalning av preliminärt bidrag efter inkomstavstämning är ett reguljärt inslag i systemet och därmed något i viss mån förutsebart påkallar dock en särskilt restriktiv tillämpning. 29 a § Inkomstberäkningens bindning till inkomst- och i förekommande fall förmögenhetstaxeringen innebär att ändringar i beskattningsbeslut direkt kan påverka vad som är rätt bostadsbidrag. Om en taxeringsändring avser höjning av inkomst eller förmögenhet är det fråga om att bidraget borde ha varit lägre. Enligt 28 § i den föreslagna nya lydelsen skall bostadsbidrag som har lämnats felaktigt eller med för högt belopp återbetalas. Det kan alltså hävdas att 28 § blir tillämplig vid taxeringsändring i höjande riktning. är det inte utan vidare naturligt att tala om att bidrag har lämnats med för högt belopp om avstämning har gjorts i enlighet med ett gällande beskattningsbeslut. För taxeringsändringar i sänkande riktning torde det inte finnas någon bestämmelse som kan åberopas till stöd för en höjning av bostadsbidraget i efterhand. I förevarande paragraf regleras uttryckligen frågan om omprövning av beslut om slutligt bostadsbidrag till följd av taxeringsändring i både sänkande och höjande riktning. Taxeringsändringar till den skattskyldiges fördel kan förekomma efter taxeringsåret. Taxeringsändringar till den skattskyldiges nackdel kan förekomma efter taxeringsåret och, om oriktig uppgift har lämnats, i form av eftertaxering under . Härtill kommer eventuell tid för processer i förvaltningsdomstol. I paragrafens andra stycke begränsas möjligheten till nya beslut genom ett krav att den ifrågasatta höjningen eller sänkningen av bostadsbidraget då skall vara väsentlig. Härmed avses att det varken beloppsmässigt eller procentuellt av bidraget skall vara fråga om endast en mindre höjning eller Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Tidpunkterna då de olika ändringarna föreslås få verkan har behandlats i avsnitt 17. Övergångsbestämmelsen i punkt 2 innebär att höjningen av det särskilda bidraget får verkan successivt i takt med att flerbarnstilläggen avskaffas enligt övergångsbestämmelserna till den ändringen i barnbidragslagen. Fördelningseffekter och risk för övervältring på socialbidragen I följande bilaga presenteras en fördelningsanalys av en kombination av ett antal sparförslag. Beräkningarna, som utförts på samma sätt som i bilaga 3 till Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning - besparingar, avser enbart familjer med barn. Med hjälp av en mikrosimuleringsmodell som SCB () utarbetat tillsammans med har fördelningseffekterna analyserats. Beräkningarna baseras på en urvalsundersökning varför resultaten omgärdas med en statistisk osäkerhet. I modellen bygger redan bidragsgrundande inkomst på taxeringsdata, därför betraktas i huvudalternativet det nya inkomstprövningssystemet som infört. Dessutom används en bidragsgrundande inkomst som inkluderar reavinster och där de nya avdragsreglerna för resor och övriga kostnader tillämpas. Effekterna av dessa tre sparförslag finns alltså inte inkluderade i kombinationsförslaget. Dessutom kan inte sparförslaget som begränsar bidragsgrundande boendeytan för umgängesrättsföräldrar beaktats utifrån denna urvalsundersökning. Referensen utgörs av ekonomiska förutsättningar och jämförelserna har gjorts, undantaget ovan givna förutsättningar, utifrån regelsystem. De sparförslag som kombinerats finns beskrivna i kapitel 8, 9, 10, 12 och 14. Sparförslaget i kapital 12 har endast schablonmässigt beaktats. Samtliga förslag analyseras endast för barnfamiljer. Risk för övervältring på socialbidrag på grund av förslag om att slopa bostadsbidrag till ungdomar mellan som inte studerar berörs i kapitel 16. Disponibel inkomst och konsumtionsenhet Disponibel inkomst definieras som den inkomst som ett hushåll har kvar efter att hänsyn tagits till skatter och bidrag. För att kunna göra jämförelser mellan hushåll av olika storlek har för varje hushåll den disponibla inkomsten dividerats med antalet konsumtionsenheter. En konsumtionsenhet är en vikt för varje individs konsumtion. Disponibel inkomst efter boendekostnad definieras som disponibel inkomst minus det minsta värdet av faktisk bostadskostnad och skälig bostadskostnad enligt de normer som tillämpas hos och som bl.a. används vid fastställande av underhåll. När de fem förslagen införs utifrån huvudalternativet kommer ca 200 000 bostadsbidragshushåll att beröras, vilket motsvarar av samtliga hushåll i riket. Dessa hushåll kommer i snitt att förlora ca , vilket motsvarar procent av deras disponibla inkomst. Om man skulle slå samman effekterna för varje enskilt förslag skulle en överskattning av den samlade effekten av sparförslagen göras eftersom förslagen till viss del överlappar Ginikoefficienten är ett av de vanligaste förekommande måtten på graden av ojämnhet i en inkomstfördelning. Koefficienten kan anta värden mellan noll och ett. Ju högre värden koefficienten antar desto större är inkomstspridningen. Decilkvoten är ett mått på inkomstskillnaden mellan höginkomsthushåll och låginkomsthushåll. Ju högre värde på decilkvoten desto större är skillnaden. Vid mätning av decilkvoten görs först en rangordning av hushållen efter storleken på disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Därefter delas hushållen in i tio olika grupper, deciler. I den första decilgruppen finns de av hushållen som har de lägsta disponibla inkomsterna per konsumtionsenhet. I den andra decilgruppen finns de av hushållen som har de näst lägsta disponibla inkomsterna per konumtionsenhet osv. Själva decilkvoten beräknas genom att medelinkomsten för decil nio divideras med medelinkomsten för decil två. För att få jämförbarhet redovisas fördelningsmåtten beräknade för hela befolkningen. Ginikoefficienten som är mycket trögrörlig ökar från 0,261 till 0,262. Decilkvoten, också den trögrörlig, ökar från 2,40 till 2,41. Risk för övervältring på socialbidrag Bostadsbidragen utges i hög grad till familjer som har socialbidrag eller som med sänkta bostadsbidrag skulle bli berättigade till socialbidrag. Tre indikatorer har använts vid bedömning av riskerna för att besparingsförslagen leder till att kostnaderna till viss del övervältras på socialbidragen. Den första indikatorn ger en uppskattning av hur andelen bostadsbidragstagande hushåll under socialbidragsnormen kan komma att förändras till följd av de besparingsåtgärder som analyserats. Den andra indikatorn mäter den summerade skillnaden mellan socialbidragsnivån och den disponibla inkomsten för de hushåll som har inkomster under socialbidragsnivå (resursgapet). Vad gäller de båda första indikatorerna bör påpekas att många hushåll med låg förvärvsfrekvens, förmögenhet, utlandsinkomster, underhåll från annat håll eller som är näringsidkare, studerar eller bor på institution kan ha inkomster under socialbidragsnivån utan att vara berättigade till socialbidrag. Dessutom söker endast en del av de socialbidragsberättigade hushållen bidrag. Därför tenderar dessa indikatorer att i betydande grad överskatta risken för övervältring på socialbidragen. Den tredje indikatorn kan i stället sägas ge ett minimimått på det ökade socialbidragsbehovet. Den uppskattar nämligen minskningen av bostadsbidragen för de bostadsbidragstagare som enligt databasen hade socialbidrag under kalenderåret. För dessa hushåll är det rimligt att anta att besparingarna leder till direkta övervältringar på socialbidragen. Uppskattningarna bör tolkas med stor försiktighet eftersom de baseras på ett relativt begränsat urval av bostadsbidragshushåll. I huvudalternativet beräknas av de bostadsbidragsberättigade ha en inkomst under socialbidragsnormen. Genom att införa kombinationssparförslaget ökar denna andel till . Detta i kombination med minskningen av bostadsbidragen för de som redan före förändringen låg under socialbidragsnormen leder till att den samlade inkomstsumman under socialbidragsnormen (resursgapet) enligt de approximativa beräkningarna kommer att öka med ca . Minskat bostadsbidrag till de bostadsbidragstagare, som enligt databasen erhållit socialbidrag under det kalenderåret som simuleringarna baseras på (), har uppskattats till . Hushållen har i redovisningen delats in i decilgrupper efter den disponibla inkomsten som korrigerats för försörjningsbörda. (1 kan förekomma hushåll som har relativt hög inkomst, men som har många barn att försörja. På motsvarande sätt kan i decilgrupp 10 förekomma hushåll med låga inkomster och få familjemedlemmar.) De grupperingar som används vid fördelningsanalysen är decilgrupp, hushållskategori, boendeform och boenderegion. Hushållskategorierna betecknas E1, E2, E3+, G/S1, G/S2 och G/S3+. Dessa beteckningar betyder ensamstående eller gifta/sammanboende med 1, 2, 3 eller flera barn. Antal hushåll per decilgrupp uppräknat till riksnivå uppgår till ca 33 000 Hushållstyp Antal hushåll upp- räknat till riksnivå E1 97 000 E2 67 000 E3+ 28 000 G/S1 27 000 G/S2 49 000 G/S3+ 60 000 Boendeform Antal hushåll upp- räknat till riksnivå hyreslägenhet 191 000 bostadsrätt 38 000 egnahem 88 000 övriga 10 000 Region hushåll upp- räknat till riksnivå 63 000 24 000 övriga mer än 75 000 inv82 000 övriga 160 000 Diagrammen nedan visar den relativa förändringen av disponibel inkomst före och efter boendekostnader för enbart populationen bostadsbidragsberättigade barnfamiljer. Ungdomar har exkluderats. Därefter har populationen delats in i de olika redovisningsgrupperna (se definitioner). Observera att diagrammen delvis har olika skalor för att profilen av effekterna ska kunna Förteckning över myndigheter och organisationer som inbjudits till hearing om Bostadsbidragsutred- ningens förslag Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning - besparingar (SOU 1995:133) (De som inte deltagit anges kursivt) Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , , , , , , , Utredningen om översyn av bostadspolitiken (N 1995:01), av studiestödssystemet (U 1994:13) och Sjuk- och arbetsskadeberedningen (S 1993:07). , , Akademikers , i , , , , , och . Sammanställning av synpunkter framförda vid hearing om betänkande Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning - besparingar (SOU 1995:133) (Muntliga synpunkter har i vissa fall kompletterats med skriftliga synpunkter.) anser att utredningens förslag är acceptabla i stora drag men saknar en närmare utredning av de administrativa kostnaderna. () anser att det extra tillägg, som finns inom studiehjälpssystemet och som lämnas till inkomstsvaga föräldrar, bör överföras till det särskilda bidraget inom ramen för bostadsbidragssystemet. Datainspektionen har från integritetssynpunkt inget att erinra. Inspektionen pekar på att det är viktigt att det i det fortsatta lagstiftningsarbetet utreds vilka register som kommer att beröras. har i sak inget att invända mot förslaget. Verket påpekar dock att förslagen sannolikt kommer att leda till en ökad måltillströmning hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. () är positivt till förslagen men tveksamt till utredningens bedömning av administrativa besparingar. () står i huvudsak bakom förslaget. Verket är positivt till att bättre kontrollmöjligheter kommer att uppnås. RFV ställer sig dock tveksamt till två genomförandetidpunkter. () har i allt väsentligt inget att erinra mot förslaget. () anser att det borde klargöras vilka uppgifter som man för bostadsbidragsändamål behöver från skatteregistren. (SoS) anser att det bör vara rimligt med en övergångsperiod innan de nya reglerna träder i kraft. Styrelsen konstaterar att huvudförslaget har små effekter för socialbidragstagarna. Vidare framhåller styrelsen att det är mycket viktigt med information till bidragstagarna, bl.a. när det gäller återbetalningskravet. anser att de samlade övervältringseffekterna på socialbidragen är oroande. Förbundet kan acceptera delar av förslaget som inte slår direkt på kommunerna, men är kritiskt mot att ungdomsbostadsbidragen slopas. i (LO) framför att förslaget kommer att medföra övervältringar på socialbidragen. anser att det lagtekniskt kan vara lämpligt att omarbeta förslaget till en löpande paragrafnumrering. Kammarrätten i framför synpunkter av juridiskt-teknisk karaktär. RFV anser att författningstexten behöver bearbetas för att göras mer lättläst. RSV framhåller att det behövs en teknisk genomgång av författningstexten. Vissa uppgifter som behöver få tillgång till kan vara sekretessskyddade. Nytt system för inkomstprövning av bostadsbidragen Utredningens förslag: Preliminärt bostadsbidrag betalas ut efter prövning av an- sökan där uppskattad årsinkomst anges. Preliminärt bostadsbidrag beviljas och utbetalas och i normalfallet från och med den månad ansökan inkommit till . Preliminärt bidrag kan sättas ned. En ökning av det preliminära bidraget skall kräva en ny ansökan.