prop · GJ03153 · 1996-01-01 00:00:00 — pekar på vikten av operationalisering av målen för att undvika att jämställdhetsmålet generellt ställs i motsättning till tillväxtmålet och hänvisar till forskning kring effekter av strukturan- passningsprogrammen, som visat att det inte finns någon bra modell för att integrera kvinnors arbete i ekonomiska analyser. påpekar också att det finns exempel på hur stöd till kvinno-organisationer enbart gagnat elitens kvinnor, trots att jämställdhet går tvärs över andra former av diskriminering och ett sådant bistånd därför kan fungera som en katalysator för ett jämlikare samhälle. Afrikagrupperna håller med om att ansvar för jämställdhetsaspekterna måste ligga hos alla, från den högsta positionen till den lägsta hos alla myndigheter, enskilda organisationer m.fl., som sysslar med bistånd. Afrikagrupperna anser också att UD och Sida bör ha kriterier för jämställdhet för alla bidrag som ges, såväl till multi- som bilateralt bistånd. vill understryka utredningens konstaterande att demokratin är ofullständig utan jämställdhet mellan kvinnor och män och att ett biståndsmål måste knytas till ett handlings- och utvärderingsprogram som åläggs biståndshandläggare på alla plan. påpekar att jämställdhet berör män i lika hög grad som kvinnor och att det krävs samarbete och dialog på alla plan för att nå ökad demokrati och jämställdhet. I detta arbete lyfter fram NGO:s viktiga roll genom att påminna om att arbetet kräver tid, men inte mycket resurser. Vikten av långsiktighet och av att utgå från motpartens nivå betonas. Vidare ser köns-uppdelad statistik som ett viktigt arbetsredskap. Utan Gränser håller med om utredningens konstaterande att ett mål måste vidareutvecklas genom utarbetande av riktlinjer, strategier, handlingsplaner, etc. Utan Gränser anser att ungdomar är en viktig målgrupp för det svenska biståndet, inte minst för att uppnå attitydförändringar i jämställdhetsfrågor. påpekar att det finns behov av kunskapshöjande såväl som lagliga och rent praktiska åtgärder för att undanröja diskrimineringen av funktions-hindrade kvinnor och flickor. instämmer i att införandet av jämställdhet som ett nytt biståndspolitiskt mål måste följas av målmedvetna insatser när det gäller utbildning, metoder, handlingsplaner och strategier samt att det är nödvändigt med nya instrument för utvärdering av biståndsinsatser ur jämställdhetssynpunkt. påpekar att Sida bör ha ett övergripande ansvar för detta, som frivilligorganisationernas kompetens tas till vara. /Mission vill tillägga att det krävs fördjupade kunskaper kring jämställdhet och förbättrade metoder för strategier och analys för att jämställdhetsmålet skall kunna uppnås. vill påpeka användbarhet som instrument för att främja jämställdhet mellan könen och anser att staternas egna rapporter, samt enskilda organisationers rapporter bör utnyttjas för detta ändamål. Röda Korset vill understryka den roll som de enskilda organisationerna har i förverkligandet av ett jämställdhetsmål, både i själva biståndsgenomförandet och som attitydpåverkare. Röda Korset menar att klara upp-följningsrutiner för myndigheter och organisationer måste etableras för att bättre kunna mäta förändringar till följd av målet samt att det krävs mycket tid och stora resurser för att nå framgång. för Internationellt Bistånd vill särskilt uppmärksamma vikten av att ansvariga politiker och verksledningar för olika biståndsorgan tar ett huvudansvar för att jämställdheten genomsyrar allt biståndsarbete. Forum Syd ställer sig bakom utredarens syn att det nya biståndsmålet måste kombineras med andra åtgärder inom biståndet. Särskild upp-märksamhet bör ges åt funktionshindrade kvinnor, männens roll samt opinionsbildning i och i Syd. Forum Syd understryker också behovet av att jämställdhetsmålet kopplas till åtagande för biståndsorganisationerna att ha en långtgående jämställdhetsplan med konkreta målsättningar för den egna organisationen. är överens med utredaren om att det krävs ingående kunskaper om förhållandena i varje mottagarland. Det ena av de två remissvaren betonar vikten av andra förhållanden, som t.ex. klass, etnicitet och religion, som är av central betydelse för relationer mellan kvinnor och män. vill särskilt understryka att könsperspektiv och konsekvenser för män och kvinnor skall beaktas i planering och utform-ning av alla typer av program och policy inom utvecklingssamarbetet. understryker att relationerna mellan man och kvinna varierar lokalt och att en genderanalys därför måste tillämpas i varje enskild situation. Vidare påpekas att ett utifrån påfört kvinnoinriktat bistånd utan förankring och anpassning till lokala jämställdhetsprocesser, riskerar att komma i konflikt med kulturella mönster. poängterar även vikten av ökat kvinnligt deltagande från för att påverka det ensidigt västerländska utvecklingstänkandet. LO/stödjer UD:s arbete med att ta fram en policy för jämställdhet. Det är mycket viktigt att dessa utvecklas i konkreta handlingsplaner för det praktiska biståndsarbetet. LO/anser att UD bör ta tillvara den kunskap som finns inom de enskilda organisationerna och vill själva bidra med ett fackligt perspektiv. Vidare betonas vikten av att arbeta både med integrering och med kvinnospecifika insatser och för att kvinnokonferensens resultat får genomslag i det svenska biståndet, inte minst fokuseringen på männens roll. LO/trycker särskilt på hur den kvinnliga arbetskraften drabbas av strukturanpassningsprogram, i ekonomiska frizoner och i den informella sektorn. lyfter fram de positiva effekterna på kvinnors ställning i mottagarländerna genom krediter och föreslår att bistånd kan ges i form av garantier som främjar utvecklingen av lokala kreditmarknadsfunktioner. anser att utredningens kritik mot krediter till kvinnor är osaklig. Vidare betonas att kreditbistånd bör kombineras med att kvinnor skall delta i formuleringen av riktlinjer, strategier och metoder. Ambassaden i anser att det handlar om att prioritera jämställdhet gentemot andra aktiviteter och t.ex. satsa lite mer på de områden som direkt har effekt på kvinnors situation och att föra fram jämställdhet starkare i samtal med motparten. Ambassaden i betonar vikten av att den jämställdhetsanalys, som skall ligga till grund för biståndsinsatser görs utifrån ett mottagarlandsperspektiv och att givarens roll primärt är att föra en dialog inför sådana analyser. Vidare förordar ambassaden i att både kvinnor och män deltar i utarbetandet av policy och strategier i och i mottagarländerna. Frivilligorganisationernas Fond för Mänskliga Rättigheter saknar en diskussion om hur biståndsmålen används i det konkreta arbetet. Vidare understryks vikten av en kontinuerlig uppföljning av biståndsmålens användning i det praktiska arbetet. Svenska Avdelningen av instämmer i att det behövs mer än ett mål för att åstadkomma förändringar och anser att jämställdhetskrav bör ställas på mottagarländerna för att de skall få bistånd. Vidare framhålles rättsväsendets och rättssystemets betydelse för att stärka kvinnornas ställning. Betänkandets slutsatser och förslag: * Planer, program och enskilda insatser måste kontinuerligt följas upp och utvärderas ur jämställdhetssynpunkt, t.ex. genom regelbunden jämställd- hetsrevision. * En översyn bör göras av vilken roll för Internationellt Bistånd, KIB, bör ha i uppföljningen och utvecklingen av jämställdhetsperspektivet i det svenska utvecklingssamarbetet. * Det behövs mer kunskap om rådande rollfördelning mellan kvinnor och män i olika samhällen och inom olika samhällsgrupper. Exempelvis skulle ett fristående forsknings- eller med internationella experter kunna inrättas. Sida delar uppfattningen att KIB kan ha en roll i uppföljningen av hur biståndet i praktiken utformas för att uppfylla jämställdhetsmålet genom att ett detaljerat program upprättas för den fortsatta verksamheten. instämmer i betänkandets påpekande, att behovet av ökad kunskap är stort och anser därför att förslaget om ett fristående forsknings- eller bör utredas och ställas mot andra möjligheter att stärka genusforskningen vid redan existerande institutioner och universitet. Därutöver framhåller vikten av att stödja kunskapsproduktion om könsrelationer vid de inhemska universiteten i fattiga länder. stödjer särskilt de delar av förslaget som avser att förbättra vår kunskap om hur biståndet påverkar jämställdheten i mottagarländerna. Afrikagrupperna är positiva till att införa jämställdhetsrevisioner av biståndsinsatser och anser att KIB samt Sidas genderenhet därvid bör få större befogenheter. Vidare håller Afrikagrupperna med om att det behövs en ökad kompetens och understryker vikten av att resurser skapas för massiva utbildningsinsatser, som även tar tillvara den stora kunskapen inom enskilda organisationer. Afrikagrupperna stödjer även förslaget om ett forsknings- eller . instämmer i att utbildning behövs både bland biståndshandläggare och mottagande partners. Färdiga lösningar bör dock inte presenteras för våra partners. Utan Gränser instämmer i utredningens syn på delegerat ansvar, behovet av utbildning, kompetensutveckling samt uppföljning för att hålla medvetenheten uppe. Vikten av att påverka, utbilda och informera männen om varför jämställdhet är bra för alla, bör enligt Utan Gränser betonas tydligare för att få fler aktiva män i jämställdhetsarbetet i det svenska biståndet. Utan Gränser betonar också folkrörelsernas roll i opinionsbildningen i , liksom deras möjligheter att arbeta med frågor som det statliga biståndet finner alltför känsliga. föreslår utbildningsinsatser för människor verksamma på olika nivåer inom biståndssamarbetet så att funktionshindrade människors situation genomgående skall beaktas i det jämställdhetsinriktade biståndet. stödjer tanken att inrätta ett fristående forsknings- eller , som kan anlitas av både statliga biståndsorgan och enskilda organisationer. är också positivt till tanken på regelbundet återkommande jämställdhetsrevision av svenska biståndsinsatser, men är tveksamt till tanken att KIB skulle svara för detta och föredrar att detta förläggs till det förslagna fristående centret. Vidare vill tydligare lyfta fram betydelsen av en förändrad mansroll och understryker att det krävs mer studier, forskning och utbildning kring detta. /Mission ser positivt på förslaget att Sidas enskilda biståndsinsatser skall följas upp och utvärderas ur jämställdhets- synpunkt. /Mission stödjer därför förslaget att inrätta ett forsknings- eller , men anser det mycket viktigt att sakkunniga kvinnor och män från tredje världen får delta. /Mission anser att alla som arbetar med bistånd, på alla nivåer, bör ha en gedigen utbildning i jämställdhet och rekommenderar att detta görs obligatoriskt. Vidare betonas Sidas roll i att skapa fora för erfarenhetsutbyte där också frivilligorganisationernas erfarenheter tas tillvara. betonar att jämställdhetsperspektivet måste genomsyra policyutveckling, planering, genomförande och utvärdering i utvecklings- samarbetet, inte minst om det är barninriktat. Röda Korset vill poängtera att ett jämställdhetsmål kräver utbildning och kompetensutveckling på alla nivåer och bland alla parter som är inblandade i genomförandet av svenskt utvecklings- eller katastrofbistånd. för Internationellt Bistånd vill uppmärksamma behovet av kompetensutveckling, stöd och rådgivning på jämställdhetsområdet som en följd av jämställdhetsmålet. KIB stödjer därför utredarens förslag att inrätta ett fristående forsknings- och med internationella experter och föreslår att regeringen undersöker möjligheten att detta kan utvecklas till ett förlagt till . KIB menar vidare att regelbundna jämställdhetsrevisioner av svenska biståndsinsatser är nödvändiga för att genomföra avsedda förändringar. KIB ser en självklar roll för sig i detta arbete och ställer sig därför positivt på förslaget om en översyn av KIB:s egen roll och organisatoriska form. Forum Syd betonar vikten av att det införs ett system med regelbunden jämställdhetsrevision av svenska biståndsinsatser, statliga såväl som enskilda. Vidare trycker Forum Syd på vikten av genderutbildning och att resurser för detta ändamål tillhandahålls av Sida. Ett av de två remissvaren från uttrycker stöd för översyn av KIB:s roll och uppgifter och anser att en förstärkning av KIB med mer u- landskompetens bör övervägas. är berett att inom ramen för sina resurser ta ett ansvar för implementering av jämställdhetsmålet i det praktiska utvecklingssamarbetet genom sin forskning och kunskap om relationer mellan kvinnor och män samt genom att samverka om utbildningsformer och innehåll i samband med ett inrättande av ett forsknings- eller med internationella experter. LO/delar utredarens bedömning om behovet av kompetens men är tveksam till inrättandet av ett fristående forsknings- och då detta kan innebära forskning på så hög nivå att den inte blir användbar i biståndsarbetet. LO/föreslår ett särskilt öronmärkt anslag av samma karaktär som MR-anslaget inrättas för att nya områden skall kunna kartläggas. Vidare välkomnas Sidas och KIB:s förstärkta roll i jämställdhetsarbetet, liksom införandet av regelbunden jämställdhetsrevision. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:153 Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete.