prop · GJ03193 · 1996-01-01 00:00:00 — En arbetar med en öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, en annan med att upprätta ett europeiskt nätverk för handikapprojekt. Teman som äldre och handikapp samt yrkesinriktad rehabilitering behandlas också inom olika expertgrupper. CD-P-RR:s ordinarie möte hölls i . Till mötet hade svensken , FN:s specielle rapportör för standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, inbjudits för att berätta om sitt arbete. Frågan om en regional rådgivare för sådana standardregler för länderna i diskuterades. Om idén förverkligas skulle rådgivaren vara kopplad till . var vidare representerat i flera expertgrupper som tillsatts av den likaledes under partsöverenskommelsen på social- och hälsoområdet etablerade hälsokommittén (CD-P-SP). I de aktuella expertgrupperna behandlades frågor rörande bekämpningsmedel samt olika aspekter av livsmedelshantering. har varit anslutet till konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel. Den har bindande giltighet i de länder som är anslutna till konventionen. Tjugofem länder i samt EU har ratificerat konventionen. EU deltar därmed som medlem vid mötena i . Dessutom deltar ytterligare tio länder samt WHO som observatörer. Bland observatörsländerna finns , och . Den första upplagan av trädde i kraft i . Den andra upplagan i alla dess delar trädde i kraft i medlemsländerna och har det kommit ut ett nytt häfte med monografier (standarder) och föreskrifter. utgavs ytterligare ett häfte (fascicule 19), vilket avslutar den andra upplagan av , som därmed innehåller 1 025 monografier fördelade enligt följande: kemiska och biologiska produkter 759; generella metoder och monografier för beredningsformer 34; immunologiska produkter och blodprodukter 96; läkemedel och preparationer framställda ur växter 56; förpackningar och kirurgiska suturer 44; radiofarmaceutiska preparationer 36. lades stora ansträngningar ned på utarbetandet av den tredje upplagan av som kommer att ges ut . Nyheterna i denna upplaga är bl.a.: - att kommer att ges ut i bokform med ett kumulativt tillägg - att de engelska titlarna på monografierna blir huvudtitlar och latin blir undertitel - att utbytet av de analysmetoder som krävt användning av farliga substanser och lösningsmedel samt försök på djur fullföljs - att harmonisering med det internationella enhetssystemet (SI) genomförs. fastställdes 274 monografier (104 nya och 170 reviderade) för införande i . Den stora ökningen av antal nya och reviderade monografier från fortsätter således. var representerat vid samtliga tre kommissionsmöten . I de ca 30 expertgrupper som förbereder och bearbetar material, som skall ingå i farmakopén, medverkade 18 svenska experter hämtade från , farmaceutiska fakulteten, läkemedelsindustrin och Apoteksbolaget. De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sina respektive laboratorier. Arbetet samordnas i av Svenska farmakopékommittén och resultatenheten Standardisering vid . har stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Den tillämpas av och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt vid Apoteksbolagets beredning och hantering av läkemedel. Ett nytt sätt att utarbeta monografier för , som komplement till de andra, startades på prov . Det innebär att originaltillverkaren av en läkemedelsråvara tillsammans med det nationella farmakopélaboratoriet utarbetar ett förslag till en monografi redan innan patenttiden för substansen gått ut. har deltagit vid utarbetandet av två sådana substansmonografier. Den första av dessa har publicerats i fascicule 19 av . Den andra färdigställdes för publicering i den tredje upplagan. Provverksamheten har fallit väl ut och kommer därför fortsättningsvis att bli en av de metoder som används. genomfördes en ny prioritetsomgång inom Europasamarbetet. Beslut togs då om vilka läkemedelssubstanser, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel man skall arbeta med . Bland dessa återfinns flera viktiga substanser med svenskt ursprung. För svenskt vidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet att ta hänsyn till vid prioriteringen. Samarbetet mellan den europeiska farmakopén och representanter för den amerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén om harmonisering av de olika farmakopéernas bestämmelser fortsatte . arbetar man med ett antal hjälpsubstanser i läkemedel där behovet av harmonisering anses störst. Den första harmoniserade monografin publicerades i fascicule 18 (Laktos monohydrat) och man har färdigställt ca 30 harmoniserade monografier. En konsekvens av EU:s medverkan i är att ett ökat samarbete initierats mellan läkemedelskontrollerna i vad gäller det laborativa kontrollarbetet, utöver det redan existerande samarbetet inom inspektionsverksamheten. EU har utsett i som samordnare av denna verksamhet. Ett antal kollaborativa studier och provningsjämförelser har genomförts inom detta samarbete, som har anknytning både till det europeiska farmakopéarbetet och till kontrollarbetet. Detta praktiska samarbete är mycket viktigt för att åstadkomma en gemensam, enhetlig syn på läkemedels kvalitet. Verksamheten har starkt stöd från svenskt håll och har deltagit i de aktuella studierna. /96 var samtliga medlemsländer utom , , , , , , , , , , , , , , och anslutna till sociala utvecklingsfonden. Härutöver är Heliga Stolen medlem. Den socialistiska federativa republiken var associerad medlem . Ytterligare central- och östeuropeiska länder har visat intresse att bli medlemmar. inträdde således och i fonden. Fonden använder den europeiska valutaenheten ecu i sin redovisning (1 ecu = /96). Fondens utlåningsverksamhet ökade åter , efter att under de två föregående åren ha minskat i omfattning på grund av uppstramade utlåningsrutiner m.m. Nyutlåningen uppgick således till 412 miljoner ecu. Den totala balansomslutningen /96 var 9 784 miljoner ecu och överskott var 68 miljoner ecu. riktades allvarlig kritik mot fonden. Kritiken gällde dels att fonden fjärmat sig från sin sociala målsättning, dels att det förekommit allvarliga brister i finansförvaltning, låneverksamhet, projektuppföljning, internadministration och samarbetsklimat. Kritiken ledde bl.a. till att fondens högste verkställande tjänsteman tvingades lämna sin befattning . bedrev den nya ledningen ett fortsatt omfattande översynsarbete i syfte att komma till rätta med fondens problem. Bland annat fattades beslut om ytterligare nya rutiner avseende utlåning och finansförvaltning. Betydande förändringar har även genomförts i fondens inre organisation. Ett övergripande mål är att återigen sätta den sociala målsättningen i centrum för verksamheten. De nya stadgar som utarbetats har dock ännu inte ratificerats av två medlemsländer, och . Vår andel i fondens kapital uppgår till ca 36 miljoner ecu, vilket motsvarar av medlemsländernas insatser. Av detta belopp har 3,9 miljoner ecu betalats in och 32,1 miljoner ecu är ett garantiåtagande. har uppmanats att betala in ytterligare 994 000 ecu. har varit pådrivande i de senaste årens arbete med att omorientera och sanera fondens verksamhet. har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialt mest angelägna projekten, att en större andel av vinsten skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden. har inte lånat några medel genom fonden. Fonden bildades ursprungligen, , som ett instrument i flyktingpolitiken, men är även inriktad på att medverka till att lindra verkningarna av naturkatastrofer samt att finansiera infrastruktur-, sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekt i regioner där sådana investeringar är av stort socialt värde. har även ett antal större utbildnings- och sjukvårdsprojekt finansierats. I syfte att stärka fondens kapitalbas och att kunna integrera länderna i i verksamheten utökades fondens kapital mycket kraftigt. De central- och östeuropeiska ländernas behov kommer att ställa fonden inför större och nya uppgifter såväl vad gäller risktagande som projektplanering och administration. har också uttryckt starka önskemål om att fonden skall delta i återuppbyggnaden av före detta , främst Bosnien och . Medlemsstaternas insatser i fonden uppgick till sammanlagt 1 297 miljoner ecu i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som tillförts enskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av året hade reserver och vinstmedel på 531 miljoner ecu. Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor ta upp lån på den internationella kapitalmarknaden. Fonden bedöms av det Standard & Poors ha högsta kreditvärdighet, AAA, för sin långsiktiga upplåning. Lånen förmedlas sedan till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen har skett på speciellt fördelaktiga villkor. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel. beslutades att denna utlåning fortsättningsvis skall ske genom en särskild för ändamålet inrättad lånefond. Sedan sin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 9 324 miljoner ecu. utestående lån uppgick till 6 153 miljoner ecu, varav 45 miljoner ecu som subventionerade lån. De största låntagarna (1986-1995) har varit (av lånemedlen), (), (), (), () och (). De ändamål som fått mest lån är åtgärder för flyktingar och migranter, bostadsbyggande, lån i samband med infrastrukturinvesteringar samt landsbygdsutveckling. Pompidougruppen inrättades i huvudsak som ett forum för erfarenhetsutbyte om narkotikafrågor i . Initiativet togs av den dåvarande franske presidenten och var ett svar på det växande narkotikaproblemet i . Gruppen hade fram ingen formell status men blev då en samarbetsgrupp inom . Ursprunglingen hade gruppen 16 medlemmar men medlemsantalet har ökat och uppgick till 28 länder. Samarbetet omfattar de flesta västeuropeiska staterna samt flera länder i . Ytterligare central- och östeuropeiska länder inbjuds att på ad hoc-basis delta i olika aktiviteter anordnade av gruppen. Den har ställt medel till förfogande för att underlätta dessa länders deltagande i konferenser, symposier och andra möten. Arbetet i Pompidougruppen rör såväl förebyggande insatser i syfte att minska efterfrågan på narkotika som insatser inom kontrollpolitikens område. Samarbetet är således tvärsektoriellt. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts i princip och beslutar då om inriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte. Mellan ministermötena sammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter) för att besluta om konkreta åtgärder och för att rapportera om pågående och planerade insatser i sina respektive länder. Vid ett ministermöte antogs programmet för Pompidougruppens arbete . Programmet betonar vikten av efterfrågedämpande insatser och av att den tvärsektoriella inriktningen behålls. deltar aktivt, bl.a. genom medverkan i det omfattande epidemiologiska samarbete som pågår. I detta ingår en europeisk skolundersökning av elevers drogvanor, som leds och samordnas av (). Vidare pågår ett särskilt tränings- och utbildningsprogram för personer verksamma inom narkotikaområdet i . är tillsammans med och EU:s PHARE-program huvudbidragsgivare. hade också tagit initiativet till ett seminarium om nya drogmönster bland ungdomar som hölls . Utöver detta genomfördes möten i olika arbetsgrupper rörande bl.a. polissamarbete, prekursorer (ämnen som kan användas vid illegal framställning av narkotika), tullsamarbete samt insatser för kvinnliga missbrukare. etablerade genom en parts-överenskommelse en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages . förfogade fonden över . De länder som deltar i partsöverenskommelsen bidrar till finansieringen i relation till sin storlek. bidrag, som utbetalas via , uppgick till . En grundförutsättning för erhållande av stöd är att minst tre europeiska länder är involverade. Fonden finansierar maximalt av projektets budget. Stöd utgår inte bara till spelfilm utan också i vissa fall till dokumentärfilmer. Även renodlade TV-filmer och -serier kan komma i fråga. Länder som inte deltar i EU:s Media II-program kan också få stöd för distribution och biografer. Under fondens sju första år (1989-1995) delades bidrag ut till 427 europeiska samproduktioner, till ett sammanlagt belopp av . erhöll 99 projekt bidrag från Eurimages . Fonden gav också distributionsstöd till ett femtiotal projekt. 4.6 Kommissionen för demokrati genom lag Den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () bildades i . Den etablerades på italienskt initiativ under överinseende och är knuten till genom en partsöverenskommelse. Kommissionen, som är sammansatt av experter i statsrätt utsedda av respektive lands regering, skall bl.a. verka för att sprida information om de olika rättssystemen i medlemsstater liksom även i de icke-medlemsstater som samarbetar med kommissionen. För del har förre justitieombudsmannen utsetts att ingå i kommissionen. Till kommissionens viktigare uppgifter hör att, som expertorgan och på begäran, bistå de före detta kommunistiska staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper av kommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivt reviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet i fråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. Kommissionen var involverad i den författningsreform som initierats i liksom i lagstiftningsarbete bl.a. i , , , , , , , , och . Kommissionen samarbetade också med . Den kommer även att ha en roll att spela i återuppbyggnaden av Bosnien och . 4.7 Nord/Sydcentrum Nord/Sydcentrum, eller som det fullständiga namnet lyder Europeiskt centrum för globalt ömsesidigt beroende och solidaritet, etablerades genom en partsöverenskommelse. Sedan tillträtt överenskommelsen har den 15 medlemmar. Centret, som har sitt säte i , skall fungera som ett ramverk för europeiskt samarbete i syfte att öka medvetandegraden hos allmänheten om nord-sydfrågor i ett globalt perspektiv och främja solidaritet i linje med mål och principer. består av representanter för fyra intressentgrupper: medlemsstaternas regeringar, parlamentariker, enskilda organisationer samt regionala och lokala myndigheter. är medlem av styrelsen . Nord/Sydcentret finansieras dels av medlemsstaterna, dels genom frivilliga bidrag. De frivilliga bidragen kommer i huvudsak från och tillfaller företrädesvis programverksamheten. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1995/96:193 Redogörelse för verksamheten inom .