prop · GJ03188 · 1996-01-01 00:00:00 — Det har därför ansetts naturligt att förfarandet enligt lagen om i vissa avseenden anknyter till . Det har också ansetts naturligt att , i den mån förvaltningslagen inte ger någon ledning, beaktar vissa allmänna principer i balken. De förfaranderegler som tillämpas i har i stora delar stått sig oförändrade sedan lagen infördes . Det har heller inte framkommit annat än att lagen har skapat förutsättningar för en ändamålsenlig process i de mål och ärenden som nämnden har att handlägga. Samhällets ökande krav på besparingar innebär dock att formerna för en myndighets verksamhet alltid måste prövas. Med beaktande av de krav som rättssäkerheten ställer bör alla möjligheter övervägas som kan leda till en mer rationell hantering av verksamheten. Som ett led i detta arbete har på regeringens uppdrag hos upprättats promemorian Rationalisering av formerna för prövning av mål och ärenden vid . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: är beslutför med ordföranden| | ensam när saken är uppenbar eller målet är av enkel beskaffenhet.| | Ordföranden får uppdra åt en lagfaren tjänsteman vid nämnden att| | handlägga ärenden om stadfästelse av förlikning, fatta beslut i | | avvaktan på nämndens slutliga beslut, i visst fall pröva frågor om| | överlämnande av mål till annan myndighet samt i övrigt fatta | | beslut i ärenden när saken är uppenbar eller målet är av enkel | | beskaffenhet. Statens va-nämnds förslag: förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Enligt Regeringens förslag skall dock nämndens ordförande få rätt att uppdra åt annan lagfaren tjänsteman vid nämnden att handlägga ärenden i något fler fall än enligt förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de instanser som har yttrat sig över förslaget har tillstyrkt det eller lämnat det utan erinran. Några instanser, bl.a. och Kammarrätten i , har föreslagit språkliga justeringar. Vattenöverdomstolen har tillstyrkt förslaget men ifrågasätter om det inte räcker med att ange att målet är av enkel beskaffenhet. Skälen för regeringens förslag: I sker all materiell prövning med fullsutten nämnd. Bland va-målen förekommer emellertid, liksom i annan dömande verksamhet, sådana mål där saken redan från början eller efter viss förberedelse kan sägas vara uppenbar eller av enkel beskaffenhet och där den slutliga prövningen inte kräver någon stor sakkunskap på va-området. Det kan t.ex. röra sig om fall av betalningsvägran där talan bestrids utan angivande av direkta skäl och fall där bestridandet uteslutande grundas på kvittningsgill motfordran av sådan beskaffenhet att den inte kan prövas av . Utökade möjligheter för ordförande att ensam fatta beslut i vissa av nämndens ärenden är helt i överensstämmelse med de principer som gäller inom domstolsväsendet. I promemoria föreslås att nämnden skall vara beslutför med ordföranden ensam när saken är uppenbar och när målet annars är av enkel beskaffenhet. Regeringen anser att förslaget är i full överensstämmelse med de strävanden som måste gälla. Utan att göra avkall på rättssäkerheten bör okomplicerade mål där saken är uppenbar eller där målet är av enkel beskaffenhet kunna avgöras av ordföranden ensam. I dessa mål skulle en sådan ordning också kunna förkorta handläggningstiden avsevärt. Som sekreterare hos har vanligtvis tjänstgjort fiskaler i hovrätt eller kammarrätt. Vissa ändringar i domarkarriären har dock medfört att fiskalerna numera bara i begränsad omfattning är tillgängliga för uppdrag av det här slaget. Det har därför blivit allt vanligare att hovrätts- eller kammarrättsassessorer tjänstgör som sekreterare. Den utvecklingen skapar i viss utsträckning ändrade förutsättningar för arbetet hos nämnden. En positiv sida är att det skapas ökade förutsättningar för att frigöra ordföranden från handläggning av mål och ärenden som är av rutinartad karaktär. En annan sida är att sekreterartjänsterna behöver göras mer kvalificerade för att de skall anses som attraktiva och därigenom vara ett meningsfullt steg i domarkarriären. förslag innebär att ordföranden skall få ökade möjligheter att uppdra åt annan lagfaren tjänsteman vid nämnden att handlägga ärenden. Förslaget innefattar ärenden där fråga inte är om en prövning i sak, utan närmast är av expeditionell natur. Remissinstanserna har genomgående tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. har därvid anfört att prövningen av sådana frågor som avses i förslaget uppenbarligen utan betänkligheter borde kunna överlämnas till nämndens sekreterare, som med sin bakgrund kan anförtros betydligt mera kvalificerade bedömningar vid allmän domstol. Regeringen delar den uppfattning som gett uttryck för. Nämndens sekreterare skulle vid tjänstgöring i domstol haft att självständigt handlägga mål av kvalificerad art. Detta skulle kunna motivera att de hos anförtroddes betydligt mer kvalificerade uppgifter. Nämndens sakliga kompetens inom va-området och den praxisbildande effekt som dess beslut får medför dock att det finns anledning att iaktta en viss restriktivitet i jämförelse med vad som gäller inom domstolarna. Regeringen anser emellertid att det bör finnas en möjlighet att gå något längre än vad som föreslås i promemorian. Motsvarande betraktelsesätt som kommer till uttryck i förslaget om beslutförhet bör också kunna anläggas beträffande sekreterares möjlighet att handlägga ärenden. Är ärendet av sådan karaktär att de icke lagfarna ledamöternas deltagande inte är påkallat bör det också kunna handläggas av en sekreterare. Det ankommer på ordförande att svara för att sekreteraren har tillräcklig erfarenhet för de ärenden som överlämnas. De närmare formerna för överlämnande av ärenden bör utvecklas genom nämndens egna rutiner. 6.3 Delgivning av handling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Bestämmelserna för om | | delgivning av handlingar utformas så att de stämmer överens med | | vad som gäller i allmän domstol. förslag: Om en handling tillställs part endast för kännedom eller endast för att parten skall beredas tillfälle till yttrande behöver delgivning ske bara när det påkallas av omständigheterna. Remissinstanserna: Förslaget om lättnader i kravet på delgivning av handlingar har tillstyrkts av de instanser som yttrat sig över förslaget. Vattenöverdomstolen föreslår dock att lagtexten utformas i enlighet med förebilderna i 33 kap. 2 § första stycket och 47 § förvaltningsprocesslagen. Skälen för regeringens förslag: I promemorian anförs bl.a. följande. Den nuvarande ordningen att i princip allt material i ett mål skall delges parterna är betungande för handläggningen. Det är inte sakligt befogat med ett så omfattande delgivningskrav. För mindre viktiga underrättelser räcker det normalt med att försändelsen skickas med post i vanligt brev. Efter mönster från ändringen i 33 kap. 2 § första stycket och 47 § förvaltningsprocesslagen (prop. 1990/91:11 s. 52 f) bör en viss uppmjukning kunna ske av delgivningskravet i lagen om . Detta gäller framförallt handlingar som översänds för kännedom när det inte behövs något yttrande eller någon annan åtgärd från mottagarens sida samt underrättelser av olika slag, t.ex. om beviljade anstånd. Också när översändandet bara sker för att ge en part tillfälle att yttra sig, exempelvis över en återkallelse av talan, bör kommunikationen normalt ske utan delgivning. Det krav på delgivning som uppställs i lagen (1976:839) om är utan tvivel både onödigt kostsamt och betungande. För de allmänna förvaltningsdomstolarna och de allmänna domstolarna gäller förenklade regler för delgivning. I förvaltningsprocesslagen och i föreskrivs att om rätten skall underrätta någon om innehållet i en handling eller om något annat skall delgivning användas om det är särskilt föreskrivet eller om det med hänsyn till syftet med bestämmelsen om underrättelse framgår att delgivning bör ske. I övrigt skall delgivning tillgripas bara om det är påkallat av hänsyn till omständigheterna. Reglerna innebär att domstolarna skall pröva i varje enskilt fall om en formell delgivning är befogad eller om det räcker t.ex. med att ett meddelande skickas med post på vanligt sätt eller att kontakt tas per telefon. Avgörande för denna bedömning är hur viktigt meddelandet eller handlingen är för mottagaren. Några skäl för att andra regler skall tillämpas i än de som tillämpas i domstolarna är svåra att finna. Det är allmänt sett också en fördel för rättstillämpningen med enhetliga regler. beslut överklagas hos allmän domstol. Regeringen anser därför i likhet med Vattenöverdomstolen att kravet på delgivning bör utformas med utgångspunkt i de regler som gäller enligt . 6.4 Statens va-nämnds behörighet i mål om återbetalning av va-avgifter -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: I va-lagen skall uttryckligen anges att | | prövar mål om återbetalning av va-avgifter, när en| | kommun vägrat bygglov.Statens va-nämnds förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: Förslaget har lämnats utan erinran.| | Skälen för regeringens förslag: har i promemorian | | föreslagit att behörighetsregeln i 37 § lagen (1970:244) om | | allmänna vatten- och avloppsanläggningar (va-lagen) ändras så att| | det tydligt framgår att prövar mål om återbetalning av| | va-avgifter. | | I 37 § va-lagen anges vilka frågor som prövas av . Förutom| | vissa inlösen- och ersättningsfrågor anges här sju olika punkter| | som berör tvister mellan huvudman och fastighetsägare. Avsikten | | med regleringen torde vara att uppräkningen skall vara | | fullständig. I samband med att bestämmelsen om återbetalning av | | va-avgifter när en kommun vägrat bygglov infördes gjordes| | endast den begränsade ändringen i 37 § att frågan togs upp i en av| | de punkter som berör tvister mellan huvudman och | | fastighetsägare. Detta trots att en sådan talan alltid riktas | | mot kommunen och därför inte i egentlig mening faller in under | | uppräkningen. | | Regeringen delar bedömning att det bör framgå direkt av| | uppräkningen i 37 § att nämnden även prövar frågor enligt 29 a §.| | | | | | | | 7 Ikraftträdande | | Lagförslagen föreslås träda i kraft . | | | | | | | | 8 Konsekvenser | | Förslagen beträffande särtaxa och säsongstaxa innebär ingen ökning| | av de offentliga utgifterna, endast att uttaget av avgifter | | fördelas något annorlunda mellan fastighetsägarna. Genom den ökade| | möjligheten att anpassa verksamheten till lokala förhållanden bör| | verksamheten kunna drivas mer rationellt, vilket leder till | | bättre service och lägre avgifter för brukarna och bättre | | möjligheter att tillgodose allmänna miljö- och | | hälsoskyddsintressen. | | Genom att den allmänna anläggningens huvudman inte skall vara | | skyldig att låta en fastighet kopplas till anläggningen innan | | anläggningsavgiften har betalats, får huvudmannen bättre | | möjligheter att säkerställa finansieringen av en utbyggnad av | | anläggningen. Detta skapar i sin tur förutsättningar för lägre | | avgifter för brukarna. | | Rationaliseringen av förfarandet i bör kunna leda| | till vissa besparingar, om än i marginell omfattning. | | | | | | | | 9 Författningskommentarer | | 9.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:244) om allmänna| | vatten- och avloppsanläggningar | | | | 8 § | | Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt | | 5.4. | | Fastighetsägarens rätt att bruka den allmänna va-anläggningen är| | inte beroende av om anläggningsavgiften är betald. Ändringen | | innebär att huvudmannen inte skall vara skyldig att låta | | fastighetsägaren koppla sin fastighet till den allmänna | | anläggningen innan engångsavgiften (anläggningsavgiften) har | | betalats. Om fastighetsägaren enligt 27 § andra stycket har rätt| | att få avgiften fördelad på årliga betalningar får fastigheten | | kopplas till den allmänna anläggningen om fastighetsägaren ställer| | godtagbar säkerhet. | | | | | | 26 § | | I paragrafen införs två nya stycken som behandlar | | förutsättningarna för att i en särskild taxa bestämma avgifter med| | beaktande av lokala förhållanden och säsongsmässiga behov. | | | | Andra stycket | | Andra stycket är nytt. Det har behandlats i den allmänna | | motiveringen, avsnitt 5.2. | | Förslaget innebär ökade möjligheter att bestämma särtaxa för an-| | läggningsavgift. Enligt Högsta domstolens praxis får huvudmannen| | anta särtaxa med för viss fastighet förhöjd anläggningsavgift när| | det för fastigheten finns sådana särförhållanden som medför avsevärda| | skillnader i kostnaden för va-försörjningen i jämförelse med vad| | som i övrigt gäller inom va-anläggningens verksamhetsområde. Det| | nu föreslagna undantaget anknyter nära till den praxis som har | | utvecklats. Förslaget avviker endast vad gäller kravet på | | kostnadsskillnad, som i praxis har hållits högt. Genom att nivån| | enligt förslaget läggs vid beaktansvärda skillnader kommer särtaxa| | för anläggningsavgift att kunna bestämmas i något fler fall än de| | rena undantagsfallen. Det bör betonas att en särtaxa även kan | | medföra att avgiften bestäms till ett lägre belopp än det som utgår| | enligt den normala taxan. | | | | Tredje stycket | | Tredje stycket är nytt. Det har behandlats i den allmänna | | motiveringen, avsnitt 5.3. | | Förslaget innebär att huvudmannen i vissa fall ges möjlighet att| | för del av året bestämma en högre brukningsavgift än den som skall| | gälla för huvuddelen av året. Förutsättningarna för den högre | | brukningsavgiften är att det med hänsyn till vattenförsörjningen,| | till behovet av en tillfredsställande avloppsrening eller av | | andra skäl under en viss mindre del av året behövs särskilda | | åtgärder av säsongsmässig karaktär vid en allmän va-anläggning. | | Förslaget innebär att brukningsavgift enligt säsongstaxa får | | bestämmas till en taxenivå som är högst dubbelt så hög som den som| | tillämpas för huvuddelen av året. | | | | | | 37 § | | Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt | | 6.4. | | Ändringen innebär att det i lagen uttryckligen anges att | | prövar mål enligt 29 a § om kommunens skyldighet att i| | vissa fall betala tillbaka va-avgift. | | | | | | 9.2 Lagen (1976:839) om | | 6 § | | Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt | | 6.2.Paragrafen ändras i två avseenden. Ändringen i första stycket| | innebär att är beslutför med ordföranden ensam även i| | sådana fall när saken är uppenbar eller målet är av enkel | | beskaffenhet. Ändringen i andra stycket innebär att ordföranden i| | ökad utsträckning får möjlighet att uppdra åt lagfaren tjänsteman i| | nämnden att handlägga mål och ärenden. | | | | Första stycket | | I promemoria föreslogs att nämnden skulle vara | | beslutför med ordföranden ensam när saken är uppenbar och när målet| | annars är av enkel beskaffenhet. Några remissinstanser, bl.a. | | och Kammarrätten i , har av | | tydlighetsskäl föreslagit att och skall ersättas med eller . | | Vattenöverdomstolen har tillstyrkt förslaget men ifrågasätter om| | det inte räcker att ange att målet är av enkel beskaffenhet.I 1 kap. 3 a § anges att tingsrätt vid | | huvudförhandling i tvistemål är domför med en lagfaren domare när| | huvudförhandling hålls i förenklad form och när målet är av enkel| | beskaffenhet . Huvudförhandling i förenklad form får enligt 42 | | kap. 20 § samma balk, oavsett parternas samtycke, hållas i | | samband med förberedelsen, om saken är uppenbar . I | | 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar anges att| | länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam vid avgörande av mål| | i vilket saken är uppenbar. | | Förutsättningarna saken är uppenbar och målet är av enkel | | beskaffenhet är inte synonyma. Det kan inte heller anses att | | förutsättningen saken är uppenbar med nödvändighet innebär att| | målet är av enkel beskaffenhet. Det finns därför som har| | föreslagit skäl att skilja på de båda förutsättningarna. | | Avgörande för frågan om nämndens beslutförhet bör vara att målet kan| | avgöras utan tillgång till den särskilda sakkunskap och | | erfarenhet som de övriga, icke lagfarna, ledamöterna besitter. | | I det fall saken är uppenbar finns det därför inget behov av att| | de övriga ledamöterna deltar i avgörandet även om målet inte i och| | för sig är av enkel beskaffenhet. Anses saken inte vara uppenbar| | men målet ändå av enkel beskaffenhet är frågan om ledamöternas | | deltagande inte lika självklar. I den sammantagna bedömningen av| | målets svårhetsgrad ligger dock en bedömning av även sakfrågans | | svårhetsgrad. Ett mål av enkel beskaffenhet förutsätter att | | sakfrågan är relativt okomplicerad. bör därför vara | | beslutför med ordföranden ensam både i det fallet att saken är | | uppenbar och i det fallet att målet är av enkel beskaffenhet. | | Som föreslagits bör i lagtexten av tydlighetsskäl och ... annars"| | ersättas med eller . | | | | Andra stycket | | Ändringen i andra stycket innebär att ordförandenkan uppdra åt | | annan lagfaren tjänsteman vid nämnden att handlägga sådana mål och| | ärenden som anges i första stycket. Som anförts i avsnitt 6.1 bör| | de närmare formerna för överlämnande av ärenden utvecklas genom | | nämndens egna rutiner. Med hänvisning till vad som anförts i | | författningskommentaren till första stycket om nämndens | | beslutförhet bör viss restriktivitet gälla avseende mål där saken| | inte är uppenbar. | | | | | | 18 § | | Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt | | 6.3. | | Ändringen innebär att skall tillämpa samma delgivnings-| | regler som gäller i allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol.| -------------------------------------------------------------------- | Sammanfattning av departementspromemorian (Ds 1995:71) | | Avgifter i va-lagen | | | | Regeringen beslutade om direktiv för en översyn | | av bl.a. lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanlägg-| | ningar (va- lagen). Uppdraget lämnades till Plan- och | | byggutredningen. | | (VAV) har föreslagit att några särskilt angelägna frågor skall | | behandlas med förtur, vid sidan av utredningens arbete. En sådan| | ordning skulle enligt VAV kunna leda till att de mest angelägna | | ändringarna i va-lagen skulle kunna träda i kraft | | 1996. | | De frågor som VAV uppmärksammat avser fördelning av avgiftsuttaget| | vid t.ex. knapphet på resurser, förskott på anläggningsavgift, | | behovet av förbindelsepunkt vid lokalt omhändertagande av | | dagvatten () samt va-huvudmannens möjlighet att meddela | | bestämmelser om fastighets va-installation. | | De nu aktuella frågorna har en mycket varierande grad av kom- | | plexitet. De lämpar sig därför olika väl för en utbrytning från det| | uppdrag som lämnats till Plan- och byggutredningen. Med hänsyn | | till bl.a. frågornas komplexa natur saknas skäl att i detta | | sammanhang lämna förslag om behovet av förbindelsepunkt vid | | lokalt omhändertagande av dagvatten () samt om rätten att | | meddela bestämmelser om fastighets va-installation. | | I promemorian lämnas förslag om att huvudmannen för en allmän | | va-anläggning ges möjlighet att fastställa en säsongstaxa för | | periodisk avgift (brukningsavgift) som innebär att avgiften för | | del av året får bestämmas till högre belopp än vad som bestäms för| | huvuddelen av året. En sådan taxa får användas om det krävs av | | hänsyn till vattenförsörjningen eller för att i övrigt möta behov av| | säsongsbetonad karaktär. Avgiften föreslås få bestämmas till högst två| | gånger den normala avgiften. | | Huvudmannen föreslås vidare få ökade möjligheter att bestämma en| | särtaxa för engångsavgift (anläggningsavgift). Enligt gällande | | praxis får särtaxa användas om särförhållanden medför att kostnaden| | för en fastighets vattenförsörjning och avlopp i avsevärd | | omfattning avviker från vad som i övrigt gäller inom verksam- | | hetsområdet. Enligt förslaget får särtaxa antas redan vid beaktan-| | svärda skillnader. | | Slutligen föreslås att huvudmannens skyldighet att låta en fastig-| | hetsägare bruka den allmänna va-anläggningen skall göras beroende| | av att föreskriven engångsavgift (anläggningsavgift) har | | betalats. Huvudmannen får således rätt att ta ut förskottsavgift.| -------------------------------------------------------------------- | Författningsförslag i departementspromemorian (Ds 1995:71) | | Avgifter i va-lagen | | | | Förslag till lag om ändring i lagen (1970:244) om allmänna | | vatten- och avloppsanläggningar | | Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1970:244) om allmänna | | vatten- och avloppsanläggningar1 | | dels att 8 och 27 §§ skall ha följande lydelse, | | dels att det i lagen skall föras in två nya paragrafer, 27 a och| | 27 b. | ------------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------------- | Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse | 8 § ------------------------------------------------------------- | Huvudman för allmän | Huvudman| | va-anläggning är skyldig |för allmän va-anläggning är,| | att låta ägare av |när föreskriven engångsav-| | fastighet inom anlägg- |gift har betalats, | | ningens verksamhetsområde |skyldig att låta ägare av | | bruka anläggningen, om |fastighet inom anlägg- | | fastigheten behöver |ningens verksamhetsområde | | anordningar för vattenför- |bruka anläggningen, om | | sörjning och avlopp samt |fastigheten behöver anord-| | behovet ej kan med större |ningar för vattenförsörjning| | fördel tillgodoses på |och avlopp samt behovet | | annat sätt. Huvudmannen är |ej kan med större fördel | | dock berättigad till det |tillgodoses på annat sätt.| | anstånd med utförandet av |Huvudmannen är dock | | de för brukandet nödvändiga |berättigad till det anstånd| | arbetena som behövs för |med utförandet av de för | | att samordningen med |brukandet nödvändiga arbe-| | andra arbeten ej skall |tena som behövs för att | | väsentligt försvåras. |samordningen med andra | | |arbeten ej skall | | |väsentligt försvåras. 27 § Avgift skall utgå enligt taxa som huvudmannen utformar i överensstämmelse med de grunder som anges i 24-26 §§. Avgift kan utgå som engångsavgift och som periodiska avgifter. ------------------------------------------------------------- | Engångsavgift får ej sättas | | | högre än att den svarar | | | mot fastighetens andel i | | | kostnaden för den allmänna | | | va-anläggningens | | | utförande. Uppgår eng- | | | ångsavgift till belopp | | | som är betungande med | | | hänsyn till fastighetens | | | ekonomiska bärkraft och | | | övriga omständigheter, | | | skall, om fastighetens | | | ägare begär det samt god- | | | tagbar säkerhet ställes, | | | avgiften fördelas på årliga | | | inbetalningar under viss | | | tid, högst . | | Avgift skall betalas vid anfordran. På obetalt belopp utgår ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för anfordran. ------------------------------------------------------------- | Skall engångsavgift | | | fördelas på årliga | | | inbetalningar, utgår ränta | | | enligt 5 § räntelagen på | | | varje del av avgiften | | | som förfaller till betal- | | | ning från den | | | dag då den första inbetal- | | | ningen skall ske till | | | dess ifrågavarande del av | | | avgiften betalas eller | | | ränta skall utgå enligt 27 § | | | andra stycket. | | 27 a § ------------------------------------------------------------- | | Engångsavgiften | | |får inte sättas högre än att| | |den svarar mot fastig- | | |hetens andel i kostnaden | | |för den allmänna | | |va-anläggningens utförande.| | |Om kostnaden för en viss | | |fastighets | | |vattenförsörjning eller av-| | |lopp på grund av särskilda| | |förhållanden i beaktansvärd| | |omfattning avviker från | | |vad som i övrigt gäller | | |inom verksamhetsområdet får| | |dock engångsavgiften | | |bestämmas med beaktande av| | |dessa förhållanden.