prop · GJ03194 · 1996-01-01 00:00:00 — Av de barn som föddes , föddes i familjer där föräldrarna inte var gifta med varandra. har då skyldighet att medverka till att faderskapet fastställs. har också medverkat vid fastställande och jämkning av underhållsbidrag för drygt 38 000 barn . Detta är en ökning jämfört med föregående år. Cirka en tredjedel av de underhållsbidrag där socialnämnden medverkat fastställs till då den underhållsskyldige saknar betalningsförmåga. Föräldrars underhållsskyldighet gäller tills barnet är under förutsättning att det går i grundskola, gymnasium eller annan jämförlig utbildning. Detta innebär att underhållsbidrag måste fastställas för 18-åringar i allt högre utsträckning, eftersom fler ungdomar går kvar i gymnasieskolan. utgjordes av de fastställda underhållsbidragen av avtal för 18- åringar medan siffran för var . Enligt förslag från skall överta ansvaret för underhållsbidragen. En omfattande insats görs från sida i vårdnads- och umgänges- ärenden. I stort sett samtliga kommuner bedriver samarbetssamtal. genomförde på uppdrag av en utvärdering av samarbetssamtalen. Denna redovisas i rapporten ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Av rapporten framgår att samarbetssamtal är klart samhällsekonomiskt lönsamma. Det kan utifrån den undersökning som genomförts antas att av föräldrar som separerade hade kontakt med i samband med skilsmässa eller separation. Det var vanligare att föräldrar i små och medelstora kommuner hade samarbetssamtal än föräldrar i storstäderna. redovisade ett regeringsuppdrag som syftade till att stärka och utveckla den svenska familjehemsvården. Med länsstyrelsernas hjälp har man kartlagt hur handlägger och dokumenterar familjehemsvården. De brister man funnit har bl.a. rört avsaknaden av vårdplaner, barnperspektivet i arbetet med de familjehemsplacerade barnen samt stöd till utbildning av familjehemmen. Kartläggningen har redovisats vid länsvisa konferenser vilka i sin tur resulterat i att kommunerna påbörjat ett utvecklingsarbete för att förbättra familjehemsvården. har också gjort fördjupade studier (1995:7-9) angående invandrarbarn i familjehem. Studien avser att belysa hur vårdnadsfrågan lösts för barn som växer upp i sina familjehem samt problem med avbrutna familjehemsplaceringar. Sistnämnda studie visade att av alla familjehemsplaceringar avbryts oplanerat ett problem som mer måste uppmärksammas av . har gjort en kartläggning av hur kommunerna organiserat och dimensionerat familjerådgivningen. Den vanligaste modellen visade sig vara att kommunerna anlitat som entreprenör för att driva familjerådgivningsverksamheten () eller köper tjänsten av någon annan kommun (). driver verksamheten själva, gör det i samverkan med andra kommuner och har anlitat privat entreprenör. I av kommunerna är det kyrkan som driver familjerådgivning för kommunens räkning. Endast en kommun hade vid undersökningstillfället inte hittat formen för hur familjerådgivningen skulle organiseras. Det stora flertalet kommuner tog ut en avgift varierande per samtal för familjerådgivning. De flesta familjerådgivningsbyråerna är små, drygt hälften har bara två anställda och endast ett fåtal fem eller fler. har anslutit sig till WHO:s europeiska handlingsprogram för att minska alkoholens skadeverkningar. Det övergripande målet är att minska den totala alkoholkonsumtionen i . Den svenska narkotikapolitiken syftar ytterst till att skapa ett narkotikafritt samhälle. För kommunerna är skyldigheten att tillhandahålla vård för missbrukare reglerad i 6 och 11 § SoL och, i de fall tvångsvård kan komma i fråga, i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). I 11 § stadgas bl.a. att kommunerna skall arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel och att insatser för barn och ungdom bör ägnas särskild uppmärksamhet. har ett ansvar för att aktivt sörja för att den enskilde missbrukaren får den hjälp och vård som han behöver för att komma ifrån missbruket. Det totala antalet intagningar på institutioner för vuxna missbrukare var cirka 21 000. Detta innebär en minskning jämfört med . Även antalet tvångsintagningar har minskat. Tvångsintagningarnas andel av det totala antalet intagningar utgjorde , en ökning jämfört med . har utvecklingen gått mot att kommunerna i ökad utsträckning väljer öppenvårdsinsatser framför institutionsplaceringar för missbrukare. Någon statistik över den öppna missbrukarvården finns dock inte tillgänglig. Enligt en undersökning som gjordes uppskattades att en femtedel av socialbyråernas arbetstid gick åt för missbrukarvård. Då beräknades ca 40 000 missbrukare vara aktuella. Tabell 3.18 Missbrukarvård, antalet intagna per ------------------------------------------------------- |År Tvångsintagna Frivilligt intagna ------------------------------------------------------- 1990 708 3 794 ------------------------------------------------------- 1992 651 6 403 ------------------------------------------------------- 1993 577 3 207 ------------------------------------------------------- 1994 575 2 996 ------------------------------------------------------- Källa: , Statistik 1995:5. Andelen korta vårdtider har ökat. ökade andelen frivilligt vårdade, med vårdtider , från . var motsvarande andel . Den genomsnittliga placeringstiden uppgick till . Även för personer som tvångsvårdades har vårdtiderna blivit kortare. var vårdtiden , och . Av dem som skrevs ut från LVM-vård fortsatte med någon form av frivillig vård efter LVM-vårdens slut. Motsvarande andel var . Den relativt stora ökningen antas bero på en kombination av bättre rapporteringssystem och en av öppenvården. I rapporten för redovisas vissa kostnader för institutionsvård. Den genomsnittliga vårdkostnaden för institutionsvård av vuxna missbrukare uppgick till ca . Skillnaden mellan de olika kom- mungrupperna var relativt liten. Variationerna inom respektive kommungrupp var emellertid betydligt större. I några kommungrupper var skillnaden mellan lägsta och högsta vårdkostnad . Kommunernas totala kostnader för missbrukarvården går inte att med säkerhet uppskatta. arbetar dock på en upp- följning av kommunernas insatser inom missbrukarvården. Denna uppföljning kommer att presenteras , men av de preliminära resultaten framgår att kommunernas kostnader för den öppna missbrukarvården uppgår till ca . Tendensen tyder på att institutionsvården minskar och att öppenvård och skyddat boende ökar. Trots detta utgör kostnaderna för institutionsvården fortfarande av kommunernas kostnader för missbrukarvård. Enligt samma prelimininära data kan de totala kostnaderna för institutionsvården uppskattas till ca . Till detta kommer kostnaderna för skyddat boende som beräknas till ca . Kvalitet och måluppfyllelse går inte att precisera eftersom mått och ut- värderingsmetoder saknas på nationell nivå. Ett arbete pågår inom för att utveckla uppföljningsmetodiken. I rapporten i , som presenterade , noterade man att nya styrformer hade genomförts med syfte att minska kostnaderna och för att få ett bättre resursutnyttjande. Flera kommuner hade också markerat att missbrukarvård inte var ett prioriterat område inom verksamhet och antalet heltidsanställningar inom missbrukarvården beräknas ha minskat med . Regelbundna mätningar av vårdens effekter förekom i mycket liten utsträckning. Det offentliga skolväsendet skall ge alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till utbildning. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas inom landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Utbildningen skall vidare ta hänsyn till elever med särskilda behov enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100). Det är kommunen som är huvudmän för , särskolan och gymnasiesärskolan. Kommuner och landsting är huvudmän för gymnasieskolan. För specialskolan och sameskolan är staten huvudman. Det finns också grundskolor och gymnasieskolor med privat huvudman, s.k. fristående skolor. För elever som väljer att fullgöra skolplikten i en godkänd fristående grundskola skall hemkommunen betala bidrag till den fristående skolan. Detsamma gäller fristående gymnasieskolor när utbildningen till innehållet motsvarar den kommunala gymnasieskolans utbildning på ett nationellt eller ett specialutformat program. Regeringen beslutar särskilt om statsbidrag till kompletterande fristående gymnasieskolor. Det offentliga skolväsendet för vuxna skall ge vuxna tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigenom skall främst de som erhållit minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och det kulturella och politiska livet. Även utbildningen för vuxna skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Det offentliga skolväsendet för vuxna omfattar vuxenutbildning (komvux), statens skolor för vuxna, vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Kommuner och landsting är huvudmän för komvux och kommunerna är huvudman för särvux och sfi. Utbildningsområdet svarar i genomsnitt för av kommunernas löpande bruttokostnader. var totalkostnaden för utbildning 86,6 mdkr (fasta priser). Vuxna svenskar läser mycket bra internationellt sett Genom det internationella projektet (IALS) har vi nu i fått en samlad bild av läsförmågan hos den vuxna befolkningen (). Bland de sju länder som genomfört undersökningen har de bästa resultaten. klarar att läsa komplicerade obekanta texter, dra slutsatser av och använda dem i olika situationer. Ytterligare kan läsa och använda de flesta texter de möter i vardagslivet. Studien mätte också förmågan att lösa matematiska problem presenterade i texter. Även i denna del av undersökningen hade svenskarna betydligt bättre resultat än de andra deltagarna. av de deltagande länderna finns ett starkt samband mellan läsfärdigheter i vid mening och utbildningsnivå. Här utgör ett undantag. Lågutbildade i klarar uppgifterna i undersökningen betydligt bättre än lågutbildade i de övriga deltagande länderna. Detta kan ha sin grund i att länge haft en väl fungerande grundskola och har en omfattande folkbildning. Trots en lägre formell utbildningsnivå låg de svenska resultaten genomsnittligt på en högre nivå än i länder som , och med en högre formell utbildningsnivå. Det tyder på att har en stor outnyttjad utbildningspotential, dvs. en stor grupp som har förmåga för högre studier men ännu inte fått möjlighet att använda denna förmåga. Men i , liksom i övriga länder, finns det också ett antal människor med begränsad förmåga. Bland dem är äldre (), invandrare och människor med kortare utbildning (mindre än ) överrepresenterade. deltar i EU:s utbildningsprogram. Inom skolområdet ingår bl.a. programmet som gäller yrkesutbildning och kompetensutveckling samt som gäller utbildning från förskola till gymnasiet. Här ingår bl.a. programmet Comenius. inrättades för utbildning och kompetensutveckling. har EU-programkontoret fördelat ca till kommunerna för projekt, praktik och utbyten inom programmet och ca till projekt inom programmet Comenius. Tabell 3.19 Elever, lärare och kostnader inom skolan ------------------------------------------------------- Elever 1995/ Diff per Diff 1994 Diff 100 ------------------------------------------------------- 1995/96 år-1 96 år-1 eleverår-1 mdkr år-1 ------------------------------------------------------- Grundskola 938 22 74 900 7,90 - 44,20 1,10 900 200 400 0,20 ------------------------------------------------------- Gymnasie ------------------------------------------------------- skola 312 2 22 - 7,00 - 18,30 0,40 400 400 000 400 0,20 ------------------------------------------------------- Särskola 13 600 3 - 27,70 - 2,30 0,20 400 200 100 3,40 ------------------------------------------------------- Komvux 156 9 5 of 5,10 - 2,90 0,30 000 800 000 0,50 ------------------------------------------------------- Svenska för ------------------------------------------------------- invandrare 35 -2 1 of 5,40 0,30 0,70 0,25 700 300 900 ------------------------------------------------------- Anm.:Antalet elever, vecka 1995, inkl. fristående skolor. Lärare omräknat till helårstjänster. Utbildningen i syftar till att ge eleverna de kunskaper som individer och samhällsmedborgare behöver. Den skall också kunna ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan (4 kap. 1 § skollagen). Regeringen har fastställt målen för undervisningen läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94; SKOLFS 1994:1) och i kursplaner för (SKOLFS 1994:3). Den nya läroplanen samt de nya kursplanerna införs successivt med början i årskurserna 1-7 . Kommunen har skyldighet att anordna utbildning i för alla elever som har skolplikt enligt 3 kap. skollagen och som inte skall gå i särskolan eller specialskolan. En elev har dock rätt att fullgöra sin skolplikt vid en fristående skola som godkänts för ändamålet. Skolplikt inträder men om föräldrarna så begär kan barn börja skolan , s.k. flexibel skolstart. Antal elever och lärare Elevantalet uppgår /96 till 938 900 (varav 8 900 sexåringar), en ökning med 22 200 jämfört med föregående år. Antalet sexåringar ökade med 1 300 jämfört med året innan. Elevantalet beräknas öka med ytterligare drygt 100 000 fram 2 000. har både antalet undervisade timmar och antalet lärare minskat, som antalet elever ökat något. Mellan läsåren 1989/90 och 1995/96 har antalet undervisningstimmar per elev minskat för den vanliga undervisningen, för specialundervisningen, för svenska som andraspråk och för hemspråksundervisningen. Mellan läsåren 1992/93 och 1995/96 ökade elevantalet och antalet lärare minskade (inkl. fristående skolor). Uttryckt i heltidstjänster innebär minskningen lärartjänster. Den totala kostnaden för den kommunala var ca 43,5 mdkr (var kostnaden ca 42,6 mdkr). Detta motsvarar i genomsnitt per elev. Undervisningskostnaden svarar för ungefär hälften av kostnaden per elev. Kostnaden per elev för undervisning har minskat med från föregående år bl.a. till följd av det ökade elevantalet. Den högsta kostnaden per elev är medan den lägsta är . De högsta kostnaderna finns i några glesbygdskommuner i övre . Antalet fristående grundskolor uppgår för /96 till 238. /95 fanns det 217. Antalet elever i fristående grundskolor ökade från föregående läsår med till 20 200. Det är de allmänna skolorna som ökat mest. Av samtliga elever i grundskoleåldern går i fristående skolor. Den genomsnittliga kostnaden per elev i fristående skolor var . De kommunala bidragen finansierar av kostnaderna, finansieras genom elevavgifter och genom övriga intäkter. Totalt sett är en mycket liten del (1,) av de resurser kommunerna lägger ned på ersättningar till fristående skolor. I 188 av landets kommuner fanns ingen fristående skola. De tre storstadslänen hade tillsammans 138 fristående skolor. Diagram 3.3 Utvecklingen av antalet elever samt lärarveckotimmar och kostnad per elev i Anm.: /81 var antalet elever 1 031 964, antalet lärarveckotimmar (40- minuterslektioner) per elev 2,15 och kostnaden per elev . Kostnader per elev beräknat i fasta priser. /96 tjänstgör 83 233 lärare i . Omräknat till hel- tidstjänster utgör detta 74 409 lärare. Antalet lärare per 100 elever uppgår 1995/96 till 7,9 (12,6 elever per lärare), en minskning med 0,2 lärare jämfört med föregående läsår. Enligt en av (Education at a Glance) gjord undersökning var antalet elever per lärare lägre i än i de flesta andra . gick det i genomsnitt 12 elever på en lärare i , medan genomsnittet för var 17. I årskurserna 7-9 var det i tio elever per lärare, medan genomsnittet för var 16. Andelen behöriga lärare i är relativt - . Det är mycket stora variationer mellan olika kategorier lärare. Andelen lärare som saknar utbildning är störst bland lärare i praktiskt-estetiska ämnen och bland hemspråkslärarna. Den nya timplanen för innebär en stor frihet att lokalt bestämma hur ämnen skall läggas ut över skoltiden. Det gäller bl.a. i vilka årskurser eleverna skall börja läsa engelska och B-språk. Uppgifter avseende visar att av eleverna börjar läsa engelska redan i årskurs 1. I de fristående skolorna utgör andelen . startade undervisningen i allmänhet i årskurs 4. Starten för undervisningen i B-språk har också tidigarelagts vid många skolor. startade undervisningen i årskurs 7. läste av eleverna i årskurs 6 ett B-språk. av eleverna i årskursen hade valt ett alternativ till B-språk. De senaste årens organisatoriska förändringar i kommunerna har lett till att det totala antalet rektorer ökat. Det beror framför allt på att rektorsområdena gjorts mindre. I flera kommuner vidgas rektors ansvarsområde till att omfatta mer än . Mer än hälften av rektorerna i ansvarar nu även för annan verksamhet såsom barnomsorg eller skolbarnsomsorg. Även rektorernas yrkesmässiga bakgrund har blivit mer varierad. dominerade personer med bakgrund i barnomsorg och/ eller fritidsverksamhet bland de nytillsatta rektorerna. är över hälften av alla rektorer i kvinnor. Enligt en enkät från hade tre av fyra kommuner lokalintegrerat sexårsverksamheten med skolan i större eller mindre utsträckning. I de nya kursplanerna för har regeringen angett dels vilka mål som undervisningen i respektive ämne skall sträva mot, dels vilka mål eleven skall ha uppnått efter det femte respektive nionde skolåret. Kommunerna har ett ansvar för att eleverna når minst dessa mål och måste därför följa upp och utvärdera elevernas utveckling. Staten följer, via , genom nationella undersökningar i vissa ämnen och årskurser, hur skolan lever upp till de ställda målen. I finns en bred uppslutning bland allmänheten kring de politiskt formulerade mål och uppgifter som den svenska skolan har. Det visar såväl skolbildundersökning 1993/94 som en attitydundersökning, gjord inom och redovisad i Education at a Glance . Generellt betonas målen som rör elevernas sociala förmågor lika starkt som goda kunskaper i olika ämnen. Till skolans mest grundläggande uppgifter hör att utveckla barns förmåga att läsa och skriva. Den senaste internationella jämförelsen av skolelevers läsförmåga är från /91. Den visade att den genomsnittliga nivån på svenska elevers läsförmåga är mycket god. Även en nationell undersökning redovisar en betydande utveckling av läsfärdigheten . Genomsnittligt står sig de svenska elevernas läsfärdigheter mycket bra i förhållande till andra länder. De svenska nioåringarna kom i undersökning på tredje plats totalt, efter och . Men även om de genomsnittliga prestationerna således är mycket goda, så finns det allvarliga kunskapsbrister för en mindre grupp elever. Uppgifterna varierar om hur stor andel av elevgrupperna som är lågpresterande. I undersökningen hade t.ex. av 14åringarna ett sämre resultat än vad nioåringarna hade i genomsnitt. I undersökningen om vuxnas läsfärdighet presterade av 16-25-åringarna på den lägsta nivån. Det finns också indikationer på att skolornas möjligheter att hjälpa elever att nå goda resultat har försämrats . uppgav färre elever än att de kan få hjälp då de behöver det. En undersökning i tyder också på att elevernas läsförmåga i det andra och det femte skolåret är på väg att minska. Förmågan att läsa har visst samband med förmågan att skriva. Vana bedömare av resultaten av de s.k. standardproven i årskurs 9 anser att skrivförmågan hos elever är relativt god och att den sett har blivit bättre. Svenska elevers kunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnen har utvärderats . I den svenska studien deltog elever i årskurser 6, 7 och 8 samt elever i gymnasieskolans avslutande årskurs. De preliminära analyserna av svaren tyder på att elever i klarar att lösa matematikuppgifterna något bättre än . Analyserna tyder också på en klar tendens till kunskapsillväxt . Kunskapstillväxten varierar dock och skillnaderna mellan dem som presterar lägst och övriga ökar. De nationella undersökningar som gjorts i visar att en mycket stor andel av ungdomarna vill och vågar tala engelska och gör det med god förmåga. I årskurs 9, då de flesta elever har studier i engelska bakom sig, är spännvidden mellan elevernas kunskaper mycket stor. En liten andel presterar mycket dåligt medan andra presterar så bra att kursplanens mål kan synas lågt ställda. Det är väl dokumenterat att flickor genomsnittligt presterar bättre i såväl modersmål som främmande språk. Eleverna har i olika undersökningar gett uttryck för att de önskar få bättre möjligheter att utveckla en god förmåga att tala på de främmande språken. Det finns indikationer, bl.a. från de nationella proven, på att undervisningen fortfarande mer betonar språklig korrekthet och reell kompetens. Andelen elever som går ut med ofullständiga slutbetyg har varit relativt . gick av elever ut årskurs 9 utan betyg i ett eller flera ämnen. Av dessa saknade betyg i två eller flera ämnen. har dock andelen med ofullständiga betyg i ett eller flera ämnen ökat till , varav hänför sig till en utökad uppgiftsinsamling. Medelbetyget för elever med relativa sifferbetyg har varit och ligger på 3,21. har tidigare konstaterat att elever med behov av särskilt stöd uppmärksammas i flertalet av kommunernas skolplaner. uppskattade drygt hälften av kommunerna att antalet elever med svårigheter i har ökat. innebär ofta besparingar i kommunerna en minskning av antalet speciallärare och hemspråkslärare samt större undervisningsgrupper. har tidigare konstaterat att besparingar i allmänhet inte går ut över elever med tydliga handikapp men att det finns risk för att elever med mindre tydliga behov av stöd inte får den hjälp de skulle behöva. De flesta kommuner har en skolplan och därmed formella förutsättningar för styrning. För många kommuner är en ekonomisk uppföljning av skolans verksamhet mest angelägen. Andra former av uppföljning, t.ex. fortlöpande kunskaps- och effektbedömningar är ovanliga. Vidare saknas en mer systematiserad form av egen- tillsyn, för att försäkra sig om att verksamheten håller sig inom av stat och kommun givna bestämmelser. Många större kommuner har väl utvecklade uppföljnings- och utvärderingsprogram men brister kan finnas i de mindre kommunerna. Elever har - enligt skollagen och läroplanen - rätt till inflytande över sin utbildning. Omfattningen och utformningen av detta inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. I undersökning 1993/94 Attityder till skolan har ett riksrepresentativt urval elever och föräldrar tillfrågats om sina åsikter om inflytande. En stor majoritet av både föräldrar och elever upplever att de har inget eller mycket litet inflytande i skolan. Av elevernas svar framgår att är nöjda, är ej nöjda och är osäkra. Motsvarande andelar för föräldrarna är nöjda, ej nöjda och osäkra. Även om kommunerna vidtagit åtgärder för att stärka elev- och föräldra- inflytandet behöver detta inflytande ökas betydligt mer enligt regeringens uppfattning. För att stärka föräldrainflytandet har regeringen över- lämnat en proposition om lokala styrelser med föräldramajoritet inom skolan (prop. 1995/96:157). Särskolan omfattar obligatorisk särskola (grundsärskola och träningsskola) samt gymnasiesärskola (nationella, specialutformade och individuella program). Utbildningen i särskolan syftar till att ge utvecklingsstörda barn och ungdomar en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. De av regeringen fastställda läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) omfattar även särskolan. Separata kursplaner har utfärdats för grundsärskolan, träningsskolan och gymnasiesärskolans program. Särskolan omfattade totalt 13 417 elever , varav 396 elever i fristående särskolor. Det totala antalet elever har ökat i grundsärskola, träningsskola och gymnasiesärskola.