prop · GJ0325 · 1996-01-01 00:00:00 — Hushållens finansiella sparande minskar och produktionsapparaten byggs ut i en sådan omfattning att inflationsdrivande flaskhalsar kan undvikas. Tabell 2.5 Försörjningsbalans och nyckeltal Genomsnittlig årlig procentuell förändring, 1996-2000 Privat konsumtion 1,8 2,3 Offentlig konsumtion -0,6 -0,4 Bruttoinvesteringar 6,5 7,4 Lagerinvesteringar 0,0 0,0 Export 6,1 6,4 Inhemsk efterfrågan 1,7 2,3 Nyckeltal: Timlön 4,7 4,0 KPI, genomsnitt 2,8 2,3 Real disponibel inkomst 1,4 1,6 Sysselsättning, antal personer1,0 1,5 Nivåer : Hushållens nettosparkvot 4,3 3,0 Bytesbalans, % av BNP 1,7 1,5 Öppen arbetslöshet 6,2 5,0 Total arbetslöshet 10,0 8,0 Ränta, femåriga statsobligationer8,0 7,0 Tabell 2.6 Arbetsmarknad 1000-tal personer 1994 Förändring till 2000 Sysselsättning 3 927 277 377 Reguljär sysselsättning3 861273 388 Arbetslösa 340 -62 -112 Konjunkturberoende åtgärder226-56 -91 Utbud 4 266 215 265 Underliggande utbud4 427 155 184 Källor: , och . Sysselsättningen stiger i dessa beräkningar med närmare 300 000 personer . Att nedgången i arbetslösheten inte blir större är bland annat en följd av att arbetsutbudet stiger när arbetsmarknadssituationen förbättras. Den öppna arbetslösheten minskar från till . Den totala arbetslösheten, dvs. öppet arbetslösa inklusive per- soner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kvarstår dock på historiskt sett höga nivåer och uppgår till . Den offentliga sektorns finansiella underskott beräknas uppgå till 1995, vilket motsvarar av BNP. Enligt kalkylen är offentliga underskott eliminerat 1998 och visar den offentliga sektorn ett överskott motsvarande av BNP. Jämfört med 1994 har då de offentliga utgifterna som andel av BNP minskat med medan inkomsterna som andel av BNP ökat med . Statsskulden som andel av BNP minskar från till . Den offentliga skulden, mätt enligt EU:s konvergenskrav, har sjunkit till av BNP. Tabell 2.7 Offentliga finanser, huvudalternativ Löpande priser, procent av BNP 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 60,1 61,2 61,5 61,3 62,0 62,1 62,5 Utgifter 70,5 68,0 66,0 63,8 62,0 61,4 60,8 Finansiellt sparande-10,4 -6,8-4,6-2,5 0,0 0,6 1,7 Primärt sparande1 -9,6 -5,6 -2,5 -0,4 2,0 2,7 3,6 Statens lånebehov, mdr kr18513579 65 22 12 -7 Nettoskuld 23,3 26,2 28,6 29,8 28,5 26,8 24,2 Konsoliderad bruttoskuld279,7 79,879,178,375,672,768,9 Statsskuld 84,9 84,9 84,1 83,3 80,7 78,0 74,5 1 Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster och ränteutgifter. 2 Enligt definition i Maastricht-villkoren. Källor: och . Diagram 2.3 Offentligt finansiellt sparande, 1970-2000 Källor: och . I högtillväxtalternativet illustreras en utveckling där förtroendet för den samlade ekonomiska politiken förbättras snabbare samt där arbets-marknaden och lönebildningen fungerar bättre än i huvudalternativet. Det förstärkta förtroendet för den ekonomiska politiken leder till lägre räntor, en starkare krona samt låga nominella löneökningar. Under dessa förutsättningar kan sysselsättningen öka och arbetslösheten sjunka betydligt utan att överhettningstendenser uppstår. Tillväxten är i genomsnitt . Inflationen sjunker , främst till följd av en icke inflationsdrivande lönebildning, och uppgår till . Den öppna arbetslösheten faller från till . Den totala arbetslösheten uppgår dock till . I högtillväxtalternativet beräknas ca 100 000 fler personer vara syssel-satta än i huvudalternativet. Effekterna på de offentliga finanserna av en högre tillväxt, högre sysselsättning och lägre ränta är mycket markanta. Kommunerna får högre skatteintäkter och lägre utgifter för bl.a. socialbidrag än i huvudalternativet. Dessa bättre förutsättningar skapar utrymme för högre konsumtion, dvs. bättre skola, omsorg och sjukvård. Om hela detta utrymme tas i anspråk för ökad konsumtion motsvarar det ca 25 000 fler kommunalt anställda. De förbättrade förutsättningarna innebär också att den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett överskott på av BNP jämfört med i huvudalternativet. Förbättringen sker främst på utgiftssidan. Kostnaderna för direkt arbetsmarknadsstöd minskar i takt med den sjunkande arbetslösheten. Lägre räntenivåer tillsammans med de snabbt förbättrade statsfinanserna leder till lägre utgifter för statsskuldsräntor. Den snabbt ökande sysselsättningen förstärker skatteinkomsterna. Statsskulden i relation till BNP faller betydligt snabbare i detta scenario till följd av en ännu hastigare förbättring av de offentliga finanserna, den högre tillväxten och den starkare kronan. Värdet av statens skuld i utländsk valuta, vilken utgör knappt en tredjedel av skulden, blir lägre vid en starkare krona. Den konsoliderade bruttoskulden uppgår till av BNP , vilket är lägre än i huvudalternativet och nära den nivå som anges i EU:s konvergenskriterier. Tabell 2.8 Offentliga finanser, högtillväxtalternativ Löpande priser, procent av BNP 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 60,1 61,2 61,4 61,2 61,7 61,4 61,8 Utgifter 70,5 68,0 65,9 63,3 60,8 59,4 58,3 Finansiellt sparande-10,4 -6,8-4,5-2,1 0,9 2,0 3,4 Primärt sparande1) -9,6 -5,6 -2,4 0,1 2,9 4,0 5,2 Statens lånebehov, mdr kr18513579 57 4 -19 -46 Nettoskuld 23,3 26,2 28,4 28,9 26,7 23,5 19,2 Konsoliderad bruttoskuld2)79,7 79,878,877,473,669,063,4 Statsskuld 84,9 84,9 83,8 82,4 78,8 74,5 69,3 1)Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster och ränteutgifter. 2) Enligt definition i Maastricht-villkoren. Källor: och . Diagram 2.4 Brutto- och nettoskuld i offentlig sektor 1980-2000 Källor: och . Sammanfattningsvis ger dessa kalkyler vid handen att svensk ekonomi inom påfallande många områden kraftigt kommer att fortsätta att stärkas. Det enskilt svåraste problemet - arbetslösheten - minskas dock inte ens i högtillväxtalternativet i en tillfredsställande takt. Även om både internationell och inhemsk erfarenhet ger vid handen att den snabba uppgången i arbetslösheten, i kombination med de stora finansiella underskotten, är mycket svår att bekämpa har regeringen som ambition att uthålligt och kraftigt öka sysselsättningen. Kalkylerna visar också på betydelsen av att få till stånd en högre tillväxt i den svenska ekonomin. 2.5 Avstämning av konvergensprogrammet Som ny medlem i EU presenterade ett konvergensprogram. Programmet byggde på de kalkyler som presenterades i kompletteringspropositionen . I programmet angavs att regeringen skulle göra en avstämning varje halvår med början . I bilaga 2 till denna proposition redovisas den första avstämningen med reviderade kalkyler över den ekonomiska ut-vecklingen fram samt slutsatserna vad avser uppfyllandet av konvergenskriterierna för svensk del. Avstämningen visar på en i många avseenden mer gynnsam bild av den ekonomiska utvecklingen än vad som förutsågs i konvergens-programmet. Tillväxten av BNP för har reviderats upp med en procentenhet. Prisökningstrycket har avtagit och inflationsförvänt-ningarna dämpats. Inflationstakten under loppet av 1995 har justerats ned . Obligationsräntorna har fallit snabbare och den svenska kronan har stärkts mer än vad som antogs i den tidigare kalkylen. Negativa inslag i bilden är dock att den öppna arbetslösheten har sjunkit långsammare än beräknat samt att löneökningarna nu väntas bli högre än tidigare beräknat. Arbetslösheten för har reviderats upp . Denna nivåhöjning ökar sedan något . Sammantaget bidrar dessa förändringar till att skapa ett gynnsammare utgångsläge för den fortsatta förbättringen av de offentliga finanserna. Således tyder de reviderade beräkningarna på att den offentliga sektorns finansiella underskott stannar på av BNP, vilket innebär en förbättring gentemot konvergensprogrammet . Underskottet i de offentliga finanserna beräknas underskrida referensvärdet på av BNP enligt konvergenskriterierna utan ytterligare åtgärder än det program för konsolidering av de offentliga finanserna som redovisades i konvergensprogrammet. beräknas balans ha uppnåtts. Den konsoliderade bruttoskulden stabi-liseras som andel av BNP för att börja sjunka och sedan gradvis reduceras till , vilket är lägre än vad som redovisades i konvergensprogrammet. Nettoskuldens andel av BNP beräknas nu sjunka till år i konvergensprogrammet, se tabell 2.9. Tabell 2.9 Offentliga finanser Löpande priser Differenser mot konvergensprogrammet i procentenheter av BNP 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 0,0 0,7 0,3 -0,1 0,1 0,4 0,8 Utgifter 0,0 -1,6 -0,4 -1,1 -0,9 -0,4 -0,2 Finansiellt sparande0,0 2,2 0,7 1,0 1,0 0,8 1,0 Primärt sparande1) 0,0 1,6 0,3 0,7 0,8 0,8 0,9 Statens lånebehov, mdr kr0-32 -27 -14 -18 -17 -23 Nettoskuld 0,0 -5,2 -5,8 -6,0 -6,2 -6,6 -6,6 Konsoliderad bruttoskuld2)0,7-4,5-5,7-5,6-5,7-6,0 -6,6 Statsskuld 0,1 -5,3 -7,2 -7,0 -7,0 -7,2 -7,8 1) Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster och ränteutgifter. 2) Enligt definition i Maastricht-villkoren. Källor: och . Det program för konsolidering av de offentliga finanserna som redovisades i konvergensprogrammet beräknades ge en sammantagen förstärkning av de offentliga finanserna med ca i 1994/priser. Siffran avser ett nettobelopp, dvs. hänsyn har exempelvis tagits till att regeländringar som minskar beskattade transfereringar också minskar skatteintäkterna. Beloppet inkluderar även de åtgärder på ca som har beslutat under föregående mandatperiod och som träder i kraft eller . Som exempel kan nämnas införande av en egenavgift till pensionssystemet samt successivt lägre initiala räntebidrag för tillkommande årgångar av nyproducerade bostäder. I detta program, som godkänts av , ingår poster där regeringen inte preciserat i detalj hur budgetförstärkningarna skall genomföras, utan i stället angivit belopp och uttalat inom vilket område åtgärderna ska vidtas. Av det samlade konsolideringsprogrammet på ca föreligger sålunda riksdagsbeslut på ca . kommer regeringen att förelägga propositioner med konkretiseringar av budgetförstärkningar på ytterligare , varav avser höjd egenavgift till sjukförsäkringen 1996. Därutöver kommer propositioner att lämnas om höjda egenavgifter under de påföjande åren, till ett sammanlagt belopp av . kommer vidare ett antal utredningar som regeringen har tillsatt att lämna betänkandet med budgetförstärkningsförslag. Dessa beräknas omfatta ca . Den del av konsolideringsprogrammet som därefter återstår att precisera uppgår därmed endast till ca . Dessa återstående delar av programmet kommer att konkretiseras i budget-proposition för , vilken skall föreläggas . En mer detaljerad redovisning av beslutslaget för budget-förstärkningarna återfinns i bilaga. Det är regeringens bedömning att den här redovisade avstämningen inte ger anledning till att nu föreslå ytterligare budgetförstärkande åtgärder utöver dem som redovisades i konvergensprogrammet. Regeringen kommer att, i enlighet med vad som angavs i konver-gensprogrammet, göra en ny avstämning och då återkomma till frågan om det krävs ytterligare åtgärder. har under långa perioder förenat god ekonomisk tillväxt med liten lönespridning och generellt jämn fördelning. Det har gettt alla del i det välstånd som tillväxten har skapat. av ekonomisk kris har röster höjts för ökade löneskillnader och försämrad social trygghet för att ekonomin skall kunna växa och arbetslösheten pressas ned. Regeringen avvisar detta synsätt. Det finns ingen motsättning mellan en väl fungerande välfärdsstat och goda förutsättningar för tillväxt. En god välfärd är en bra bas för en hög tillväxt och dessutom en avgörande faktor för att tillväxten skall komma alla till del. Men för att tillväxten skall bli uthålligt hög måste grunden för all välfärd - det produktiva arbetet - värnas. De perioder med mycket stark tillväxt som har upplevt har varit intimt sammankopplade med en stor förmåga till omvandling. Regeringens ambition är att modernisera och stärka förmågan till fortsatt omvandling och förnyelse. Ett starkt näringsliv är en förutsättning för god tillväxt och väl utbyggd välfärd. Men sambandet går också åt det motsatta hållet. Utbildningens roll för tillväxten är väl dokumenterad. Även den sociala och kulturella infrastrukturen i övrigt är tillväxtfrämjande. I den svenska välfärdsmodellen finns starka drivkrafter till arbete för både kvinnor och män, vilket även gynnar näringslivet. Det är av största vikt att bygga vidare på denna arbetslinje. Svensk ekonomi genomgick en djup kris . i rad minskade den samlade produktionen. Det produktiva arbetet trängdes undan och landet blev fattigare. har återhämtningen påbörjats. Regeringens dagordning för tillväxt syftar till att befästa och stärka denna återhämtning. Den första uppgiften för tillväxtpolitiken är att medverka till att den export- och investeringsledda uppgången understöds och fortplantas till hemmamarknaden; i privat tjänstesektor, i byggverksamheten och i offentlig sektor. Sysselsättningen skall öka och arbets-lösheten minska. Den andra uppgiften är att omvandla återhämtningen till en ekologiskt uthållig och varaktig ekonomisk tillväxt. En växande produktion i samhället är nödvändig för att minska arbetslösheten, uppnå rättvis fördelning och finansiera väl fungerande trygghetssystem. Utan tillväxt begränsas resurserna för framtidsbyggandet. Stabilitet i samhällsutvecklingen och i den framtida välfärden är avgörande för såväl företagens beslut om investeringar, produktion och sysselsättning som hushållens beslut om konsumtion och arbete. En väl fungerande tillväxtpolitik måste därför ha sin grund i sunda offentliga finanser. Den ekonomiska politiken har lagt en god grund för en hög tillväxttakt genom att skapa förutsättningar för framtida stabilitet och för att eliminera underskottet i de offentliga finanserna till 1998. Svensk ekonomi befinner sig nu i en återhämtningsfas med goda tillväxttal. får inte uppgången skymma att den långsiktiga tillväxttrenden har varit alltför låg . Detta tillväxtproblem har förvärrats under lågkonjunkturen genom utslagning av produktionskapacitet, genom utträde från arbetsmarknaden och genom ökad strukturell arbetslöshet. Den viktigaste förklaringen till den förhållandevis svaga tillväxtutvecklingen är den ogynnsamma pro-duktivitetsutvecklingen. För att bryta denna trend krävs förändringar inom många områden: Det handlar om att ta till vara och främja positiva drivkrafter till företagande, att människor aktivt och långsiktigt engagerar sig på arbetsplatsen och i samhället, att få såväl arbetsgivare som den enskilde individen att investera i utbildning och att genom konkurrens på inhemska och internationella marknader skapa och vidmakthålla ett omvandlingstryck i ekonomin som främjar en produk- tivitetshöjande strukturomvandling. I den klassiska Rehn-Meidnermodellen innebär strukturomvandling både att befintliga verksamheter utvecklas och att kapital och arbetskraft överförs från lågproduktiva företag och branscher till högproduktiv verksamhet. I detta sammanhang spelar den aktiva arbetsmark-nadspolitiken en central roll som ett stöd för människors omställning på arbetsmarknaden. Strukturomvandling handlar även om att ha en god omvandlingsförmåga i företag och organisationer, så att de kan möta och anpassa sig till det omvandlingstryck som en föränderlig omvärld utsätter dem för. Allt detta förutsätter en dynamik i samhället som inte kan manas fram med centrala direktiv och statliga åtgärdspaket. Den ekonomiska tillväxten genereras på alla nivåer i samhället: på marknaderna, på arbetsplatserna samt i regioner och kommuner runt om i landet. Individer, företag, offentlig verksamhet och organisationer kan driva på tillväxtprocessen genom ett lokalt och regionalt samarbete där innovatörer och entreprenörer bör ha en framträdande plats. De politiska besluten om bland annat rättsregler, transfereringssystem och offentlig verksamhet kan förbättra förutsättningarna för en dynamisk tillväxtprocess genom att skapa stabila och ändamålsenliga institutionella förhållanden. De offentliga aktörerna kan vidare fungera som katalysatorer för ökad tillväxt genom insatser, bl.a. för att underlätta teknikspridning, innovationer, kompetensförsörjning och kunskaps-utveckling. Denna proposition behandlar de beslut och insatser som naturligt ligger inom den statliga sfären. En varaktigt förbättrad tillväxt förutsätter dock att även andra aktörer tar sitt ansvar och förmår att bidra till att skapa starka och dynamiska tillväxtprocesser. Företag och före-tagsledningar måste svara upp mot behovet av att utveckla och omvandla produktionen i takt med ändrade förutsättningar. Arbetsmarknadens parter måste tillsammans skapa både en ökad flexibilitet inom företagen och en väl fungerande arbetsmarknad och lönebildning. De lokala, regionala och offentliga aktörerna måste åstadkomma attraktiva miljöer för utveckling, investeringar och företagande. Regeringens ambition är att vidareutveckla dialogen med dessa aktörer i en strävan att förbättra förutsättningarna för tillväxt. Det är dessa grundläggande faktorer som avgör produkti-vitetsutvecklingen i ekonomin. Tillsammans med tillgången på kapital och arbetskraft bestämmer produktivitetsutvecklingen ekonomins underliggande tillväxtförmåga. En hög investeringsnivå i kombination med hög förvärvsfrekvens och sysselsättning baserad på en god kompetensnivå krävs för att få till stånd en varaktigt hög tillväxt i svensk ekonomi. 3.2 Den goda grunden har i flera avseenden ett gott utgångsläge för en framtida hög tillväxt. Den sociala infrastrukturen - utbildning, kultur, barnomsorg och föräldraförsäkring, sjukvård och äldreomsorg, pensionssystem och övriga transfereringssystem - är viktig för individernas välfärd. Men den är även betydelsefull för människors möjligheter att fullt ut delta i arbetslivet. En hög förvärvsfrekvens och ett högt arbetsutbud gynnar näringslivets tillgång till arbetskraft och därmed tillväxten. Ett väl utbyggt utbildningssystem av hög kvalitet ger en kvalificerad arbetskraft med kompetenta individer som aktivt kan medverka i samhällslivet och i näringslivets omvandling och utveckling. Den likvärdiga skolan av hög kvalitet är en grundpelare i det svenska utbildningssystemet. har därför i en internationell jämförelse mycket små skillnader i utbildningsresultat mellan olika skolor och goda resultat i förhållande till andra länder. I grundskola och gymnasieskola läggs grunden för ett livslångt lärande. Genom decentralisering, lokalt ansvarstagande och högt ställda kvalitetskrav, finns förutsättningar för en god utveckling. Kulturpolitiken ger förutsättning för in- satser som främjar människans kreativitet och lust att utvecklas. Familjepolitiken och en bra barnomsorg som ger kvinnor och män goda möjligheter att kombinera förvärvsarbete och ansvar för hem och barn bidrar till en hög förvärvsfrekvens. Både kvinnor och män vågar satsa på utbildning och vidareutveckling i arbetslivet när de vet att de kan behålla arbetet även när de har små barn. Den sociala infrastrukturen är väl utbyggd i och en styrka för svensk ekonomi i förhållande till andra länder som har utbyggnaden framför sig. har lämnat det tunga utbyggnadsskedet av barn- och äldreomsorg bakom sig. Det ger utrymme för en relativ förskjutning av sysselsättningen mot andra delar av ekonomin med snabbare pro-duktivitetsutveckling. Det pågår ett ambitiöst förnyelsearbete i många kommuner och landsting. Detta arbete handlar om allt från ändrade verksamhets- och driftsformer till nya och effektivare metoder att styra den kommunala verksamheten. Det är utomordentligt viktigt att detta arbete kan fortsätta för att medborgarna ska få ut mera av varje insatt skattekrona i olika kommunala verksamheter. En parlamentarisk kommitté är tillsatt för att göra en samlad utvärdering av förny-elsearbetet. Utredningen skall lägga förslag till åtgärder som kan utveckla detta arbete. Det pågår också ett genomgripande reformarbete inom trans-fereringssystemen i syfte att långsiktigt säkerställa trygghet för individerna och för att förbättra systemens effektivitet, träffsäkerhet och rättvisa som drivkrafterna för arbete stärks. Även inom andra områden har ett antal reformer genomförts. Effekterna av dessa har ännu inte fått fullt genomslag. Den djupa lågkonjunkturen har bidragit till att fördröja de positiva bidrag till en bättre fungerande ekonomi som dessa reformer medför. Med skattereform ersattes det gamla skattesystemet med ett nytt, enhetligt och bredbasigt skattesystem med måttliga marginalskatter. Därigenom minskades skattesystemets snedvridande effekter avsevärt. skedde en skatteväxling genom att flera miljöskatter infördes, exempelvis koldioxidskatt och svavelskatt. Det nya skattesystemet sti-mulerar i större utsträckning till arbete och sparande samt till hushållning med naturresurser. Det är också mer rättvist genom att möjligheterna till skatteplanering minskat och avdragsmöjligheterna för låneräntor jämnats ut. Det stärker respekten för skattesystemet och viljan att följa dess regelverk. Det har också genomdrivits flera reformer och lagändringar i syfte att skärpa konkurrens och omvandlingstryck och förbättra enskilda marknaders funktionssätt. Den viktigaste förändringen är deltagandet i EU:s inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och arbetskraft. En ny telelag har skapat en av öppnare telemarknader vilket främjat en dynamisk utveckling inom data- och telekommunikation. En ny ellag, som ger förutsättningar för en väl fungerande och konkurrensutsatt elmarknad, träder i kraft . En ny skärpt konkurrenslag har införts liksom en lag om offentlig upphandling. Dessa regelverk bidrar till konkurrens och ett starkare omvandlingstryck i ekonomin. Dessa förbättringar kommer att stärka ekonomin när den nu reser sig ur de senaste årens ekonomiska kris. Tillväxtpolitiken måste utformas med hänsyn till de betingelser som formas av omvärlden och av grundläggande utvecklingstendenser i samhället. Den ökade internationaliseringen, vårt EU-medlemskap och utvecklingen av det europeiska samarbetet förändrar villkoren för ekonomin. Den allt större användningen av informationsteknik och mera avancerade produktionsprocesser ställer ökade krav på kunskap och kompetens hos arbetskraften. Medborgarnas krav på god natur- och kulturmiljö och ett ekologiskt hållbart produktionssystem bidrar till förnyelsen. Näringslivet omvandlas från ett traditionellt industrisamhälle till ett kunskapssamhälle där olika näringsgrenar blir allt mer integrerade med varandra. Det gäller också omvandlingen av den offentliga sektorn. Organisation och arbetsformer behöver utvecklas för att svara mot både medborgarnas förväntningar och tillgängliga resurser. I ett mer kortsiktigt perspektiv minskar antalet arbetstillfällen. Många av dem som arbetat i eller utbildat sig för arbeten i den offentliga sektorn kommer att behöva söka sig till andra delar av tjänstesektorn eller andra expansiva sektorer på arbetsmarknaden. Det kommer att behövas åtgärder för att underlätta för dem att klara denna omställning. 3.3 Den nya utmaningen Det svenska samhället befinner sig i en övergångsfas från ett traditionellt industrisamhälle till ett samhälle där såväl varu- som tjänsteproduktion präglas av högt kunskapsinnehåll. var svensk näringspolitik i hög grad inriktad mot storföretagen. Det svenska välståndet byggde i stor utsträckning på att de stora svenska företagen under en följd av år var mycket framgångsrika på den internationella marknaden. har storföretagen fortsatt att vara framgångsrika i termer av volym- och resultatökningar, men tillväxten ledde inte till någon motsvarande ökning av sysselsättningen. De stora företagen har genomfört mycket omfattande rationaliseringar och minskat antalet anställda i . Storföretagen kommer även att framöver spela en stor och avgörande roll i svensk ekonomi. En allt större andel av sysselsättningen har skett i de små och medelstora företagen. Det är sannolikt att denna trend kommer att förstärkas ytterligare, vilket ställer krav på en omprövning när det gäller näringspolitikens mål och medel. En stor del av de små och medelstora företagens utveckling är direkt beroende av hur de större exportföretagen utvecklas.