prop · GJ03120 · 1996-01-01 00:00:00 — Vår miljö Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen presenterar regeringen en redovisning av tillståndet i miljön och det miljöpolitiska arbetet . 1 En god livsmiljö 3 1.1 Introduktion 3 1.2 Hur uppfylls miljömålen? 2 och det internationella miljöarbetet 6 2.1 miljöprogram 6 2.2 FN:s kommission för hållbar utveckling 7 2 3 Klimat 7 2.4 Konventionen om biologisk mångfald 8 2.5 9 2.6 Miljö och handel 9 2.7 översyn av miljöarbete 10 2.8 och miljöministermöte 10 3 och 12 3.1 12 3.2 Fisket i och 19 3.3 20 4 och miljöarbetet i EU 25 4.1 Utgångspunkter 25 4.2 Miljöarbetet i EU 25 4.3 Det fortsatta arbetet i EU 28 5 Globala och regionala miljöproblem 30 5.1 Klimatförändringar 30 5.2 Uttunning av ozonlagre 32 5.3 Luftföroreningar och försurning 34 5.4 Övergödning 40 6 Kemikalier 44 6.1 Klorerade lösningsmedel 44 6.2 Bekämpningsmedel 44 6.3 Textilier 45 6.4 Utfrågning om klor och klorerade ämnen 45 6.5 Internationellt arbete 45 7 Kretslopp och avfall 48 7.1 Kretslopp och producentansvar 48 7.2 Avfall 50 8 Biologisk mångfald och naturskydd 53 8.1 Inledning 53 8.2 Ett uthålligt jordbruk 54 8.3 Ett hållbart skogsbruk 54 8.4 Friluftsliv, allemansrätt och strandskydd 57 8.5 Fjällen och skärgårdsområden 58 9 Ett miljöanpassat transportsystem 59 9.1 och EU 59 9.2 Avgaskrav på bilar 59 9.3 Avgaskrav på fritidsbåtar 60 9.4 Avgaskrav på motorcyklar och mopeder 60 9.5 Avgaskrav på arbetsfordon 60 9.6 Bränslen 60 9.7 Sjöfart 61 9.8 Luftfart 61 9.9 Trafikbuller 61 10 Miljöanpassat näringsliv 62 10.1 Teknikutveckling 62 10.2 Frivillig miljöstyrning och miljörevision 63 10.3 Miljön i arbetsmarknadspolitiken 63 10.4 EU 64 11 Styrmedel i miljöpolitiken 65 11.1 En ny miljöbalk 65 11.2 Markanvändningspolitik 65 11.3 Miljökonsekvensbeskrivningar 67 11.4 Ekonomiska styrmedel 68 11.5 Miljöövervakning 70 11.6 Forskning 72 12 Det lokala och regionala miljöarbetet 73 12.1 73 12.2 Samverkan för en hållbar tätortsutveckling 74 Bilaga SKI:s och SSI:s bedömning av kärnsäkerhet och strålskydd 79 En god livsmiljö 1.1 Introduktion Regeringen redovisade under förra inriktningen av det miljöpolitiska arbetet (skr. 1994/95:120). I en särskild skrivelse (skr. 1994/ 95:167) presenterade regeringen en strategi för det svenska miljöarbetet i EU. har ställt sig bakom huvudlinjerna i skrivelserna. Innehållet i dessa skrivelser utgör grunden för regeringens miljöpolitiska arbete. Årets miljöredovisning innehåller en redovisning av tillståndet i miljön och det miljöpolitiska arbetet . Därvid anges i vilken utsträckning viktiga nationella miljömål uppfylls och inriktningen på fortsatta åtgärder presenteras kortfattat. Arbetet för att skydda och redovisas mer utförligt. Regeringen avser att förelägga förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål i en samlad miljöproposition . Det har gått ett drygt år sedan regeringsskiftet och har varit medlem i EU . En rad miljöpolitiska framsteg har gjorts och arbetet för en god livsmiljö fortsätter. Viktiga inslag är följande. Arbetet med de globala frågorna - t.ex. föroreningen av haven, klimatfrågan, ozonskiktet, biologiska mångfalden -har krävt ökade insatser och också inneburit att framsteg har gjorts. Regeringen har för avsikt att redovisa sin syn på mål och inriktning av det globala miljöarbetet i en skrivelse till . Miljöpolitiken bidrar till moderniseringen av det svenska näringslivet. Miljöförbättringar har blivit en viktig konkurrensfördel. har fattat beslut angående proposition 1995/96:25(FiU1, rskr. 131-134) En politik för arbete, trygghet och utveckling där regeringen redovisar sin politik för för att stimulera denna utveckling. Miljöpolitiken kan också ge fler arbetstillfällen. Särskilda medel har avsatts för sysselsättningsskapande åtgärder inom miljöområdet och för investeringar för ekologisk omställning. Ekonomiska styrmedel är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöskatt-erna på handelsgödsel har höjts, liksom koldioxidskatten. har fattat beslut om proposition 1995/96:25(FiU1, rskr. 131-134) där regeringen aviserar en höjning av industrins koldioxidskatt. har vidare beslutat om en skatt på naturgrus. En avfallsskatt utreds. En översyn sker av möjligheten till en ökad miljörelatering av skattesystemet. En översyn av vägtrafikens samlade beskattning skall inledas. Farliga kemikalier skall fasas ut. Blyad bensin är förbjuden . Regeringen har också tagit särskilda initiativ mot stabila organiska ämnen. driver på kemikaliearbetet inom EU. Kretsloppsarbetet är prioriterat och producentansvaret utvecklas vidare. Regeringen förbereder krav på återvinning av uttjänta bilar. har också aktivt medverkat till ett internationellt exportförbud för farligt avfall till icke . Skyddet av den biologiska mångfalden är en prioriterad del av miljöpolitiken. Häri ingår att bevara naturens variationsrikedom och att åstadkomma ett hållbart nyttjande av naturresurserna. Regeringen har tagit särskilda initiativ för skyddet av fjällen och skärgårdarna. På svenskt förslag tar EU fram en strategi mot försurning. Utsläppen av ammoniak från jordbruket skall minska, liksom de skadliga utsläppen från vedeldning. har drivit fram förhandlingar om ett internationellt avtal om säker hantering av genteknik. Ett fortsatt arbete med att utveckla ett miljöanpassat transportsystem bedrivs bl.a. i (K 1995:01). Miljökraven för trafiken har skärpts. Nya gränsvärden gäller för utsläpp från lastbilar och bussar. har påverkat Eurpeiska gemenskapernas kommission att förbereda ett europeiskt tillverkaransvar för bilarnas avgasrening. Beträffande markanvändningspolitik för en långsiktig hållbar utveckling pågår utveckling av lagstiftning och metoder för planering och beslutsfattande. Miljöinslaget i har stärkts, bl.a. genom förbättrad översiktsplanering. Sambandet mellan natur- och kulturmiljö har lyfts fram. Ett exempel på den vikt som fästs vid kulturmiljön är regeringens beslut om att ta fram alternativ till ett tredje järnvägsspår i . 1.2 Hur uppfylls miljömålen? Miljöpolitiken har sin grund i visionen om en hållbar samhällsutveckling. Våra övergripande miljömål är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, skapa en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt att skydda natur- och kulturlandskap. Därutöver har antagit ett antal nationella mål och riktlinjer för miljöarbetet inom olika områden. har bedrivit ett aktivt miljöarbete såväl nationellt som internationellt och har kommit långt i riktning mot att uppfylla flera av dessa mål. Vi behöver emellertid fortsätta arbetet med att förbättra miljön och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Det gäller också att förebygga och förhindra nya miljöstörningar. I avsnitt 2.11 återkommer vi till flera av våra viktigare miljömål och åtgärder för att uppnå dem. har regeringens uppdrag att redovisa det samlade miljöarbetet i landet i förhållande till de mer än hundra nationella miljömål som antagits av . Av de nio mål som valt att behandla i årets rapport är det endast ett som uppnås medan man kommit en bit på väg vad gäller andra mål. För att det skall gå att inrikta, följa upp och utvärdera miljöarbetet mot målen är det viktigt att målen är entydigt formulerade samt att de är tidsbestämda och mätbara. Regeringen har därför uppdragit åt (M 1995:02) att stämma av hur de miljömål som beslutat om uppfylls och fungerar. Kommittén skall ha slutfört sitt arbete före FN:s extra generalförsamling . Därefter har regeringen för avsikt att, med utgångspunkt från kommitténs arbete, föreslå nya och omarbetade nationella miljömål för . När det gäller målet att skydda människors hälsa har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för att minska miljörelaterade hälsorisker i . Handlings-programmets syfte är att identifiera de miljöproblem som är en risk för hälsan och lämna förslag till åtgärder för att minska dessa risker. Arbetet sker bl.a mot bakgrund av den deklaration om åtgärder för miljö och hälsa som antogs av de europeiska miljö- och hälsoministrarna vid ett i . och det internationella miljöarbetet Det är uppenbart att flertalet miljöproblem också måste lösas genom internationellt samarbete, till exempel försurningen av mark och vatten, föroreningen av haven, uttunningen av ozonskiktet, störningar i klimatsystemet på grund av för höga utsläpp av växthusgaser, bl.a. koldioxid och hoten mot den biologiska mångfalden. Nya möjligheter att begränsa europeiska miljöproblem har öppnat sig genom medlemskap i . Även när det gäller de globala problemen kan EU-samverkan ge ökad tyngd åt svenska positioner. Regeringen har senast i skrivelse 1994/95:167 till presenterat sin syn på inriktningen av det miljöpolitiska arbetet i EU. Regeringen har för avsikt att redovisa sin syn på arbetet med de globala miljöfrågorna och strävan mot hållbar utveckling i en regeringsskrivelse som beräknas bli lämnad till . Underlag för skrivelsen utgörs av en promemoria om globala miljöstrategier och hållbar utveckling som tagits fram inom Miljödepar-tementet och som innehåller mål och inriktning i arbetet med globala miljökonventioner och . 2.1 miljöprogram miljöprogram, United Nations Environment Programme (), höll sitt 18:e styrelsemöte i . Viktiga svenska initiativ togs beträffande militären och miljön, kvinnor och miljön med speciellt budskap till , roll i Washingtonprocessen om landbaserade aktiviteter som hotar kustområdenas miljö och långlivade organiska ämnen Persistent Organic Pollutants (POPs) samt frågan om vissa farliga nationellt förbjudna kemikalier under den s.k. PIC-proceduren (krav på godkännande från importlandet Prior Informed Consent). bidrog också aktivt till att få till stånd en tidig förberedelseprocess för en översyn av styrformer och andra utestående institutionella frågor inför generalförsamlingens specialsession . Vid i Washingtonprocessen () antogs ett globalt handlingsprogram för reglering av de landbaserade aktiviteternas påverkan på den miljön. En om militären och miljön hölls i . Mötet diskuterade militära aktiviteter och miljön i fredstid. Underlag för fortsatt internationellt arbete med att utarbeta riktlinjer för miljöpolicy för den militära sektorn togs fram. Nästa reguljära möte med äger rum och kommer att hållas /februari för att komma i fas med mötet i kommissionen för hållbar utveckling som i sin tur föregår det särskilda mötet med generalförsamlingen . 2.2 FN:s kommission för hållbar utveckling FN:s kommission för hållbar utveckling är ansvarigt organ för uppföljningen av om miljö och utveckling i . Kommissionen höll sin tredje session i . , som redan har spelat en aktiv roll som observatör, går in som medlem för perioden . Mötet, som bekräftar kommissionens centrala roll i uppföljningen av besluten vid , ledde till framsteg i skogsfrågan, nya grepp när det gäller konsumtions- och produktionsmönster och en mera markerad vilja att utbyta erfarenheter och rapportera om den nationella Agenda 21-uppföljningen. Det mest uppmärksammade beslutet var att upprätta en panel om skogsfrågor. Skogspanelen skall göra en genomgång av skogsekosystemen globalt med avseende på bl. a. hot och orsaker till hoten och diskutera förslag till lösningar på olika skogsproblem. Panelen skall också göra en översyn av existerande internationella organisationer med ansvar för skogsfrågor och andra mellanstatliga överenskommelser. Panelen kommer även att behandla handelsrelaterade frågor samt frågor angående transfereringar av teknologi och finansiella resurser. Panelen avger sin första rapport till kommissionen 1996 till och slutgiltiga rekommendationer och förslag till kommissionsmötet . har regeringens uppdrag att följa upp de beslut om utnyttjande av skogarna som fattades i . Nästa möte hålls och kommer att behandla bl.a. tillståndet i atmosfären och i oceanerna. har fått i uppdrag att presentera resultatet från Linköpings-mötet om militären och miljön vid detta möte. 2.3 Klimat Klimatkonventionens första partsmöte hölls i . Vid mötet kunde parterna enas om följande: ¤Industriländernas åtaganden är inte tillräckliga, man behöver ta fram åtaganden som gäller . ¤En ny förhandlingsomgång skall leda fram till ett protokoll eller annat juridiskt bindande avtal, dvs. ändring i konventionen. ¤Juridiskt bindande beslut. ¤Förhandlingarna skall vara avslutade så att ett beslut kan tas vid det tredje partsmötet . Syftet med de nya förhandlingarna är att begränsa eller minska utsläppen av växthusgaser. Man skall sätta upp kvantifierade utsläppsmål för perioderna fram , 2010 och 2020. Ett nytt juridiskt bindande avtal skall vidare omfatta industriländerna och ta hänsyn till de olika ländernas förutsättningar och förmåga att bidra till den globala ansträngningen att minska klimatpåverkan. En annan fråga är om länderna skall kunna vidta åtgärder utomlands och få räkna sig utsläppsminskningarna tillgodo. Detta angreppssätt, som kallas gemensamt genomförande, har varit kontroversiellt under hela förhandlingsprocessen. Överenskommelsen i innebär att en pilotfas för aktiviteter som genomförs gemensamt startas . Aktiviteter under pilotfasen som genomförs gemensamt mellan industriländer och icke industriländer skall inte ses som ett led i industriländernas åtagande utan endast som ett led i att nå konventionens slutliga mål. De skall också i förekommande fall ses som en del i arbetet med att uppfylla åtagandena om teknologiöverföring till u- länder. Ingen kreditering av åtgärder skall tillfalla någon part som resultat av aktiviteter under pilotfasen. Nämnas kan att - genom - bedriver projekt i och rörande energieffektivisering och ersättningar av fossila bränslen. 2.4 Konventionen om biologisk mångfald Konventionen om biologisk mångfald undertecknades vid om miljö och utveckling i . Konventionens syfte är att bevara den biologiska mångfalden, att åstadkomma ett hållbart nyttjande av de biologiska resurserna samt att få en rättvis fördelning av de vinster som uppstår vid utnyttjandet av genetiska resurser. Konventionen har 130 fördragsslutande parter. Konventionen har hållit sitt andra partsmöte . Som underlag för behandlingen av den biologiska mångfalden arrangerade vetenskapliga kommitté för biologisk mångfald ett internationellt vetenskapligt symposium om marin och kustnära biologisk mångfald vid Marinbiologiska Laboratorium . presenterade också två fallstudier, en om Östersjölaxen och en om svenska biståndsinsatser för integrerad kustområdesförvaltning. antog omfattande rekommendationer om åtgärder för att bevara och hållbart nyttja den biologiska mångfalden. Rekommendationerna innebär bl.a. krav på att utveckla och tillämpa ett miljöanpassat fiske och att införa integrerad kustområdesplanering. var pådrivande för mötets beslut att påbörja förhandlingar om ett protokoll till konventionen om säker hantering av genetiskt modifierade organismer (GMO). Protokollet kommer att fokuseras på gränsöverskridande miljöeffekter av GMO, både vad gäller regler för kontroll av export och krav på miljökonsekvensbeskrivningar av avsiktlig utsättning i naturen som kan ha gränsöverskridande effekter. Enligt partskonferensens beslut skall förhandlingarna vara avslutade . Beslut har fattats om att lägga sekretariatet i . 2.5 , är en global konvention, som reglerar gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall. Vid konventionens tredje partsmöte beslöts på nordiskt initiativ att i konventionen ta in ett förbud mot export från till icke av farligt avfall för återvinning. har under en följd av år aktivt verkat för ett sådant förbud. Förbudet träder i kraft . Förbud att exportera farligt avfall från till icke för slutligt omhändertagande gäller . Målet för det fortsatta konventionsarbetet är primärt att förtydliga konventionens definitioner av farligt avfall för att klart ange vilka typer av avfall som omfattas av förbudet. Den tekniska arbetsgrupp som hör under konventionen har fått ett uttryckligt mandat av parterna att arbeta med dessa frågor fram till nästa partsmöte . Andra frågor som också prioriteras är samarbete kring bekämpandet av illegal export och import av farligt avfall. Vidare håller man på att utarbeta ett protokoll för ansvar och kompensation knutet till konventionen för att reglera ansvars- och ersättningsfrågor i händelse av olyckor i samband med gränsöverskridande transporter av farligt avfall. 2.6 Miljö och handel Sambanden mellan internationell handel och miljöpolitik har kommit att uppmärksammas allt mer . I världshandelsorganisationen finns en särskild kommitté om handel och miljö som bl.a. har till uppgift att vid i ge rekommendationer om huruvida ändringar i det multilaterala handelsregelverket är nödvändiga. har, liksom EU, prioriterat frågan om relationerna mellan internationella miljöavtal och handelsreglerna, och förespråkar att ett särskilt undantag för handelsåtgärder som vidtas inom ramen för miljökonventioner skall införas i . Andra viktiga diskussionspunkter är handelseffekter av miljömärkning, och marknadstillträde för i synnerhet . Som EU-medlem är bunden av EU:s externa handelspolitik, och kommissionen för talan i WTO. För att kunna driva på arbetet i WTO samarbetar aktivt med andra likasinnade medlemsstater och med kommissionen. har antagit en rapport om handel och miljö, och analys och diskussioner om dessa frågor fortsätter inom ramen för gemensamma arbetsgruppen där såväl miljö- och utrikes- och ekonomiministerier finns representerade. 2.7 översyn av miljöarbete påbörjade en översyn av miljöarbete. Den ingår som ett led i ett arbete med att se över miljöarbete i stort som inleddes . har 11 länder granskats. Syftet med översynerna är att förbättra såväl medlemsländernas miljöarbete som det gemensamma miljöarbetet genom att hjälpa enskilda regeringar att värdera sina framsteg inom miljöområdet och att hålla en levande dialog mellan medlemsländerna. Avsikten är också att stimulera till ökad trovärdighet hos regeringarna gentemot allmänheten. besökte ett granskningslag från och träffade då ett stort antal representanter för olika myndigheter och organisationer m.m. som verkar inom miljöområdet. Översynen av avslutas . 2.8 och miljöministermöte statsminister har inbjudit till en regeringschefskonferens för randstater som skall hållas i . Konferensen kommer att omfatta tre områden varav miljön runt utgör ett. Konferensen kan i sin miljödel ses som en uppföljning av regeringschefskonferensen i då endast miljöfrågor runt behandlades. Konferensen väntas öppna möjligheter att flytta fram positionerna vad gäller miljöfrågorna och att knyta samman dessa frågor med ekonomisk utveckling och mellanfolkligt samarbete runt . Arbetet med att förbereda miljödelen i startade . har tagit fram ett utkast till deklaration vid konferensen vilket just nu håller på att diskuteras mellan de deltagande länderna. De miljöfrågor som har fört fram är framförallt fortsatt hög prioritering av Östersjöprogrammet, större uppmärksamhet åt gränsöverskridande vattendrag och stöd för att de länder som har sådana vattendrag skall samarbeta bättre om ett hållbart utnyttjande av vattendragen. Förbättrade möjligheter för destruktion av miljöfarligt avfall samt begränsning av användning av miljöfarliga kemikalier kan även komma att tas upp. Begränsning av närsaltsutsläpp från jordbruket och minskad miljöbelastning från transportsektorn inklusive sjötrafiken har hög prioritet i förberedelsearbetet. Ytterligare frågor som kan vara aktuella är att kärnkraftssäkerheten behöver höjas, att naturvårdsarbetet måste utvecklas och stärkas samt att uthålligt fiske bör understödjas. Även EU:s östeuropautvidgning kommer att behandlas. Det närmare innehållet håller på att utformas via diskussioner med våra grannländer runt . Vid Visbymötet kommer också att ta upp vikten av att alla länder ratificerar Helsingforskonvention. Miljöministermöte har inbjudit till ett informellt miljöministermöte för länderna runt . Mötet skall hållas . Dessutom är EU:s miljökommissionär, unionens råd, internationella finansieringsinstitut samt icke statliga organisationer, inbjudna. Avsikten med detta möte är att inleda ett arbete med att ta fram en för . På mötet kommer miljödelen i Visbymötet att diskuteras samt ytterligare åtgärder som är avgörande för att begränsa miljöbelastningen i . och 3.1 Hur mår ? var ännu ett ganska oförstört innanhav. Det är inte länge sedan. Miljösitutationen i vissa delar av är mycket allvarliga. Som exempel på ett sådant område kan nämnas vattnet utanför . I många områden finns problem med övergödning, högt fisketryck, ansamling av tungmetaller och begränsade men ett stort antal utsläpp av olja från sjötrafiken. Vidare förekommer utbredd algblomning i . Naturlaxen i är hotad och vissa fåglar är hotade av oljeutsläpp. Däremot har antalet gråsälar och knubbsälar stadigt ökat . Anledningen till detta torde vara minskade utsläpp av DDT, PCP, kvicksilver och andra miljögifter. I vissa områden i finns så mycket säl att det upplevs som ett problem för fisket och diskussioner har förts om att införa jakt för forskningsändamål på säl (se figur 1a och b). Effekterna av de åtgärder som har vidtagits för att minska miljöbelastningen från , och har ännu inte utvärderats. Det står dock klart att utsläppen från en del industrier i öst har minskat pga. den ekonomiska omstruktureringen vilket har tvingat dessa industrier att stänga. Utsläppen från jordbruket i öst torde också ha minskat av samma anledning. är dock de största föroreningskällorna i såväl öst som väst avloppsvatten, industrier och jordbruk. Inom ramen för , , utarbetas en tredje rapport om tillståndet i . Denna rapport som beräknas vara klar kommer att innehålla mer omfattande och tillförlitliga uppgifter än tidigare rapporter om . Den närmast föregående rapporten presenterades . Miljömål för för miljöinsatser i är att stödja miljösamarbetet och vidta åtgärder för att bevara och förbättra miljön, särskilt i och kring . För att påskynda återhämtning finns ett åtgärdsprogram vilket är grundat på gemensamma prioriteringar av länderna i regionen av hur ekologiska balans bör säkerställas och återställas. I programmet beskrivs vilka insatser som bör vidtas under den kommande 20- årsperioden för att återställa ekologiska balans. Utöver investeringsprogrammet för de 132 utsläppskällor som identifierats i programmet, varav ca 100 stycken ligger i de f.d. , behandlar det också behovet av lagar, regleringar och väl fungerande myndigheter, ökad miljömedvetenhet och utbildning hos befolkningen samt kunskapsöverföring till länderna i öst. Utsläppskällorna som tas upp i programmet är de objekt som man bedömer bör åtgärdas först. Utsläppskällorna består framförallt av avloppsvatten, industrier och jordbruk. Inför kommer HELCOM att ta fram en rapport om hur Östersjöprogrammet har framskridit och vid vilka av de 132 identifierade föroreningskällorna som det pågår investeringar, vilka som inte längre anses vara stora föroreningskällor på grund av genomförda investeringar och vid vilka föroreningskällor inget ännu har gjorts etc. Denna rapport bör också ge en indikation om i vilka delar Östersjöprogrammet behöver kompletteras och i vilka delar som större ansträngningar måste göras. Det är bl.a. uppenbart att arbetet framöver inte bara kan avse de stora punktutsläppen - hot spots - utan att uppmärksamhet även måste ägnas de många medelstora och mindre utsläppskällorna och diffusa utsläpp. Som ett kvalitativt mål för utsläpp av närsalter antog mål om att minska dessa utsläpp med i storleksordningen (prop. 1990/91:90, s. 41, 244, 245, 249, 252, 253, JoU 30, rskr. 338) (se vidare avsnitt 5.4 Övergödning). Målet gäller även vissa stabila organiska ämnen och tungmetaller. Fortsatt arbete för ekologisk balans i har varit framgångsrikt. Vid många av de stora föroreningskällorna förbereds åtgärder för att minska miljöbelastningen och vid vissa har direkta investeringar också påbörjats. är det några områden som uppmärksammats speciellt vad gäller miljöbelastningen i .