prop · GJ03141 · 1996-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av att företaget verkar i en huvudsakligen såväl kommersiell som konkurrensutsatt miljö uttalade regeringen i detta sammanhang att det kan finnas anledning att i ett senare skede av företagets utveckling närmare överväga statens ägarengagemang i bolaget. har konstaterat att förutsättningarna för att kunna bli ett internationellt framgångsrikt vaccinföretag avsevärt har förstärkts . För att dessa förutsättningar skall kunna utnyttjas på ett för företaget optimalt sätt krävs dock stora FoU-insatser och produktionsinvesteringar . För att klara dessa satsningar erfordras kapitaltillskott. Det är ägarens uppgift och ansvar att medverka till företagets utveckling, bl.a. genom att tillföra kapital. Då det enligt regeringens bedömning inte föreligger något avgörande skäl för statligt ägande i ett vaccinföretag samt mot bakgrund av det statsfinansiella läget anser regeringen att frågan om det ytterligare kapital som kan komma att behövas i företaget bör lösas genom en ägarförändring. Regeringen avser att med lämpliga ägarintressenter sondera möjligheterna att säkra företagets långsiktiga utveckling. För att uppnå bästa möjliga lösning såväl för företaget som för staten som ägare bör regeringen vid dessa sonderingar ha en betydande handlingsfrihet. Regeringen föreslås således få bemyndigande att reducera och - om så bedöms lämpligt - helt avveckla statens ägande i . I & , i vilket statens röstandel är lägre än bör statens återstående aktieinnehav kunna avyttras helt utan hörande. Bemyndi- gandet skall även medge möjlighet till minskning av statens innehav av B-aktier i men ej av statens innehav av A-aktier. Styrelsen i har vidare beslutat föreslå bolagsstämman att till aktieägarna dela ut dotterbolaget , vilket senare kommer att namnändras till . Staten kommer direkt och indirekt att - före föreslagen nyemission - ha av kapitalet och rösterna i detta bolag. avses noteras på . Regeringen bör ha bemyndigande att avyttra samtliga aktier i . Motivet för det föreslagna bemyndigandet är, som tidigare framgått, att skapa möjligheter för regeringen att bedriva en mer aktiv och professionell ägarförvaltning i konkurrens med andra ägare. Detta behöver inte leda till att omfattningen av statens företagsägande räknat som förmögenhet totalt sett kommer att minska. Syftet är att med de olika åtgärder som angivits ovan men inte genom kapitalinsatser öka det förvaltade kapitalet genom en bättre struktur. Med den föreslagna utformningen av bemyndigandet kan således regeringen inte utan godkännande genomföra förändringar av ägandet som eliminerar statens bestämmande inflytande, eller i de fall staten äger endast en större minoritetspost, förhindrar statens kontroll och insynsmöjligheter som minoritetsägare. Vidare ges regeringen genom det föreslagna bemyndigandet möjlighet att omfördela kapital mellan de angivna företagen. Regeringens förslag innebär inte att regeringen utan hörande kan använda resurser för insatser på nya områden. Bemyndigandet innebär inte att regeringen utan hörande kan förvärva aktier i bolag i vilka staten inte äger aktier. tidigare lämnade bemyndigande för regeringen att avyttra statens aktier i 35 st företag föreslås upphöra när det nu föreslagna bemyndigandet träder i kraft. beslut (prop. 1992/93:135 bet. 1992/93:NU16, rskr. 1992/93:155) om bemyndigande för regeringen att avveckla statens ägande i Nord- banken, och Retriva skall gälla även fortsättningsvis. Detsamma gäller regeringens bemyndigande i fråga om (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93: JoU15, rskr. 1992/93:352). I samband med kapitaltillskott, förvärv av aktier och deltagande i nyemis- sioner kan kapitalinsatser erfordras. I bemyndigandet bör därför ingå möjlighet för regeringen att med utnyttjande av det nuvarande förslagsanslaget Kostnader för omstrukturering av statligt ägda företag, m.m. göra sådana kapitalinsatser i de angivna bolagen. Ett skäl för en kapitalinsats kan vara ett behov att försvara ägarpositionen. Regeringen kommer att se till att den faktiska be- lastningen av anslaget kommer att motsvaras av extra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. Med extra utdelningsinkomster avses extra utdelning med anledning av försåld verksamhet samt utdelning utöver fastställt avkastningskrav. Regeringens förslag innebär således i realiteten endast en möjlighet till omdisponering mellan statligt ägda företag av det kapital staten har bundit i dem och innebär inte någon nettobelastning på statsbudgeten. Huvudinriktningen är dock att intäkter från försäljning av statligt ägda aktier skall användas för amortering av statsskulden. Regeringen har även för avsikt att utöva en mer aktiv ägarroll gentemot övriga företag med statligt ägande än de ovan nämnda. För att underlätta detta föreslås att förvaltningsbemyndigandet skall inkludera även möjlighet för regeringen att utan godkännande besluta om inbördes omstruktureringar och omdispositioner av statens innehav i övriga helägda bolag genom sammanslagning- ar, fusioner, interna förvärv etc. i syfte att effektivisera och anpassa verksamheten till nya förutsättningar, förutsatt att det i enskilda fall i övrigt inte strider mot andra tidigare riksdagsbeslut. Bemyndigandet föreslås dock inte innefatta möjlighet för regeringen att besluta om minskning av statens ägande eller lämnande av kapitaltillskott till dessa övriga företag utan godkännande i varje enskilt fall. Det nyssnämnda anslaget föreslås kunna utnyttjas av regeringen endast för direkta omkostnader i samband med sådana interna omdispositioner. Nästa budgetår bör anslaget få en annorlunda konstruktion för att det skall kunna anpassas till utgiftstaket. Det arbete som bedrivs av budgetlagutredningen kan komma att resultera i förslag som berör regeringens förvaltningsbemyndigande. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Regeringen föreslår att | | - godkänner vad regeringen föreslår om att | | skall bli helägt av staten, | | - bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att | | Apoteksbolaget skall bli helägt av staten. Bakgrund till regeringens förslag: När Apoteksbolaget bildades (prop.1970:74, 2Lu37, rskr. 234, Su98, rskr. 223) löste staten in de tidigare fristående apoteken. Bolaget övertog vissa administrativa funktioner från . Bolaget ägdes inledningsvis till två tredjedelar av staten och till en tredjedel av en stiftelse grundad av . sålde sina aktier till Apoteksbolagets nybildade pensionsstiftelse. Denna äger alltjämt en tredjedel av aktierna i bolaget. Stiftelsen har till uppgift att trygga pensionerna, i enlighet med lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser m.m.(tryggandelagen) och kollektivavtal mellan de anställda och bolaget, för dem som arbetar i Apoteksbolaget. Enligt tryggandelagen gäller bl.a. att en pensionstiftelse inte, utan länstyrelsens godkännande, får äga aktier i det bolag som grundat stiftelsen. har ett sådant medgivande för sitt aktieinnehav i Apoteksbolaget. Ägarfrågorna i Apoteksbolaget har aktualiserats i olika sammanhang. I Läkemedels- försörjningsutredningens (LFU 92) slutbetänkande Omsorg och konkurrens (SOU 1994:110) konstateras att ägarbilden inom Apoteksbolaget är ovanlig då den bygger på en dispens från tillsynsmyndigheten. Utredningen anser att ägarförhållanderna bör övervägas och att staten bör överta aktierna, om detaljhandelsmonopolet skall vara kvar. I de fall en avreglering skall ske kan andra alternativ övervägas som t.ex. att Apoteksbolaget först görs till ett helägt statligt bolag för att sedan säljas ut. I departementspromemorian Apoteksbolagets framtida roll - Utgångspunkter och förslag (Ds 1995:82) konstateras att den nuvarande ägarstrukturen kan försvåra styrningen av bolaget. Detta då de två ägarna i grunden har olika mål för sitt ägande. Staten vill använda bolaget för att trygga en effektiv läkemedelsförsörjning i hela landet medan den andre ägaren, , har till uppgift att trygga de anställdas pensioner genom en säker kapitalplacering och en god avkastning på sitt kapital. I promemorian föreslås följaktligen att staten, om detta kan göras till godtagbara villkor, görs till helägare av Apoteksbolaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar bedömningen att den nuvarande ägarstrukturen i Apoteksbolaget bör förändras och bolaget bli helägt av staten. Dispensförfarande från de regler som anges i tryggandelagen bör i möjligaste mån undvikas. I syfte att effektivisera läkemedelsförsörjningen bör ägarens styrning av Apoteksbolaget vara klar och tydlig och potentiella intressekonflikter mellan olika ägare undvikas. Frågan om hur staten kan förvärva eller Apoteksbolaget enligt 6 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) kan lösa in pensionstiftelsens aktier bereds inom . Syftet är att finna en för staten så förmånlig lösning som möjligt som stiftelsen kan fullgöra sina åtaganden. Regeringen föreslås få bemyndigande att vidta de åtgärder som krävs för att skall bli helägt av staten. 6 Regeringens redovisning till av företag med statligt ägande Den skrivelse till med redogörelse för statens företagsägande som lämnas (senast skr. 1995/96:20) kommer att ytterligare utvecklas och förbättras. Den kommer bl.a. att kompletteras med uppgifter om utdelningar, omstruktureringar, försäljning av aktier samt nyemissioner med utnyttjande av det bemyndigande som här föreslås. Vidare avser regeringen att lämna bedömningar av den långsiktiga utvecklingen samt om aktuella övergripande ägarfrågor för olika delar av den statligt ägda företagsgruppen. bereds därmed tillfälle att mer effektivt kontrollera regeringens åtgärder samt ta ställning till regeringens ev. förslag avseende den över- gripande utvecklingen och inriktningen av statens företagsägande. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:141 Aktiv förvaltning av statens företagsägande