prop · GJ03125 · 1996-01-01 00:00:00 — På många områden är det också nödvändigt med ett direkt statligt engangemang. Staten har bl.a. ett ansvar för att det utvecklas grundläggande principer för hur offentlig information skall tillhandahållas till medborgare och näringsliv. Viktiga frågor som behöver övervägas är ansvar och ägarformer, pris- och avtalsfrågor, ansvarsfördelningen mellan det offentliga och marknaden när det gäller informationsförsörjningen samt ansvarsfördelningen mellan olika aktörer inom den offentliga sektorn. Säkerhet och informationskvalitet är ytterligare områden där gemensamma spelregler kan underlätta informationsutbytet och främja ianspråktagandet av nya IT-system. Vidare är gemensamma standarder och normer för teknik, tillämpningar och information en central beståndsdel i infrastrukturen. På detta område har staten det yttersta ansvaret för att en rationell ordning kommer till stånd. Självfallet måste det även ingå i statens ansvar att allmänna och gemensamma tjänster utvecklas i en omfattning som svarar mot samhällets och enskildas behov. I detta ligger bl.a. att säkerställa tillgången till effektiva och flexibla data- och telekommunikationsnät. Många av de åtgärder som redovisas i regeringens handlingsprogram för att bredda och utveckla IT-användningen påverkar och ställer krav på infrastrukturutvecklingen. Det gäller bl.a. insatserna inom lagstiftningen och utbildningen, inom de kommunikationspolitiska och förvaltningspolitiska områdena samt inom kultur- och miljöområdena. Ytterligare ett centralt insatsområde är att utveckla samhällets grunddatabaser. 5 Handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av IT I detta avsnitt redovisar regeringen ett handlingsprogram för med åtgärder för att bredda och utveckla IT-användningen. Programmet tar sin utgångspunkt i målen för den övergripande nationella IT-strategin. Utöver åtgärder inom tre prioriterade statliga insatsområden - rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning - redovisas åtgärder inom ett antal samhällssektorer och politikområden. Det åvilar varje departement att svara för finansiering och genomförande av sina respektive åtgärder samt för återrapportering av genomfört arbete till . Ekonomiska konsekvenser av åtgärderna m.m. redovisas samlat i avsnitt 5.4.10. Med hänsyn till den snabba utvecklingen på IT-området bör programmet ses som ett första samlat åtgärdsprogram, som fortlöpande kommer att behöva anpassas och vidareutvecklas. ------------------------------------------------------------------ | Anpassningen och utvecklingen av rättsordningen skall | | påskyndas. Målet är att genomföra vissa högprioriterade | | författningsändringar . Målet är också att finna | | effektiva former för en kontinuerlig rättslig uppföljning av | | den snabba utvecklingen på IT-området. IT-utvecklingen innebär allmänt sett att många juridiska begrepp och regel- sammanhang måste ses över och behandlas på ett nytt sätt. Frågor om t.ex. elektroniska dokument skär tvärs igenom traditionella rättsområden. Frågor om rätten till information aktualiserar upphovsrätt, informationsfrihet, straffrätt, konkurrensfrågor, avtalsfrågor, integritetsskydd, arkivfrågor mm Distansarbete aktualiserar också rättsliga frågeställningar som berör flera rättsområden såsom arbetstidslagstiftning, försäkringsskydd och skattelagstiftning. Utvecklingen sker snabbt, vilket ökar kraven på lagstiftaren när det gäller att se över och utveckla lagstiftningen. Behovet av snabba förändringar kan vara svårt att förena med andra krav på lagstiftningsarbetet - omsorgsfulla bedömningar och i vissa fall även riksdagsval innan lagändringar kan träda ikraft. Regeringen anser att det är angeläget att ha en så god framförhållning som möjligt när det gäller vilka lagstiftningsfrågor som berörs eller kan komma att beröras av utvecklingen på IT-området. Det är också angeläget att hålla ett så högt tempo som möjligt i pågående översyns- och lagstiftningsarbete. De rättsliga frågor som aktualiseras genom IT kan endast till en del lösas genom anpassning och utveckling av den svenska lagstiftningen. En del frågor, t.ex. på upphovsrättens område, måste lösas genom internationella överenskommelser om den rättsliga normeringen av IT. Allmänt gäller att den geografiska lokaliseringen av informationsbehandling m.m. får mindre betydelse genom gränsöverskridande informationsutbyte. Spridning av t.ex. barnpornografi kan ske från länder med en mycket tolerant inställning till sådan verksamhet, vilket belyser behovet av internationella överenskommelser. Behov av etik och moral i informationssamhällets nya medier samt åtgärder för att förhindra förekomsten av datorrelaterade brott och missbruk kan endast i begränsad omfattning lösas med nationella insatser. är det angeläget att de informations- och samordningsvinster som kan uppnås med hjälp av IT också kan användas för att förebygga ekonomisk brottslighet och oseriöst näringsutövande. ----------------------------------------------------------------- | Mot bakgrund av de IT-rättsliga frågornas komplexitet och | | gränsöverskridande karaktär skall ett rättsligt observatorium| | inrättas. Observatoriet skall tills vidare knytas till | | regeringens . Observatoriet skall bl.a. göra en | | samlad kartläggning av alla rättsliga frågor som aktualiseras| | av utvecklingen på IT-området. Tekniken utvecklas med explosionsartad hastighet och skapar en mängd nya tillämpningar och informationssystem som blir allt mer komplexa. Kraven ökar därmed på detaljerade undersökningar av konsekvenserna av rättsliga regleringar, konsekvenser som i traditionella sammanhang kunnat lämnas åt rättspraxis att klara ut och lösa i varje uppkommet fall. Det krävs även kombinerade juridisk- tekniska överväganden om hur rättsliga lösningar skall realiseras tekniskt och hur tekniska lösningar skall kunna nyttiggöras i olika rättsliga sammanhang. För att möta utvecklingen och de krav som denna ställer på det juridiska ramverket skall ett rättsligt observatorium inrättas, som fortlöpande följer utvecklingen på IT-området. Observatoriet skall följa pågående lagstiftningsarbete, fästa uppmärksamheten på akuta problem, hålla kontakt med den privata och den offentliga sektorn samt följa den rättsliga utvecklingen internationellt. Observatoriet skall tills vidare knytas till regeringens och finansieras via regeringens . Observatoriet kan med fördel organiseras i nätverksform liknande bl.a. under Generaldirektorat XIII. 5.1.2 Prioritering och tidsplan för pågående arbete ----------------------------------------------------------------- | De fem rättsområden som prioriteras är integritetsskyddet, | | regelverk för elektronisk dokumenthantering i offentlig | | förvaltning, upphovsrätt, reglering av distansarbete och | | telelagen. Målet är att genomföra erforderliga för-| | fattningsändringar m.m. inom dessa prioriterade rättsområden.| ----------------------------------------------------------------- Vissa rättsliga frågor på IT-området behandlas i flera olika utredningar, bl.a.: - Berörda myndigheter har givits i uppdrag att lämna förslag till strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning. Uppdraget skall redovisas till regeringen . - (Ju 1994:05) har i uppgift att utarbeta sådana förslag till rättslig reglering som kan behövas i samband med inrättandet av s.k. elektroniska anslagstavlor och för användningen av elektroniska dokument inom både förvaltningen och näringslivet. Utredningsarbetet skall vara avslutat . - Kommittén om nya medier och grundlagarna (Ju 1994:13) har bl.a. till uppgift att analysera hur tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen skall tillämpas på nya medier som används vid förmedling av yttranden och annan information till allmänheten. Kommittén skall undersöka möjligheterna att ge grundlagsskydd för moderna medier, som inte har ett sådant skydd. Utredningsarbetet skall vara avslutat vid utgången av 1996. - (Ju 1995:08) skall analysera på vilket sätt EG-direktivet om skydd för personuppgifter skall införlivas i svensk lagstiftning samt lägga fram förslag till en ny lag på området. Kommittén skall också föreslå de ändringar i tryckfrihetsförordningen som är motiverade för att grundlagsregleringen om allmänna handlingars offentlighet skall vara anpassad till den nya tekniken och terminologin på området. Utredningsarbetet skall vara avslutat . - (Ju 1991:07) behandlar bl.a. frågan om den s.k. varannanlänksprincipen vid redovisning och bokföring. - Arbete inom det datastraffrättsliga området (straffrätt, straffprocessrätt) pågår inom . - En kontinuerlig översyn av sekretesslagstiftningen pågår inom . - Diskussioner om upphovsrätten pågår på flera olika internationella plan, bl.a. inom för den intellektuella äganderätten och EU. publicerade ett paper Copyright and Related rights in the som kommer att bilda underlag för eventuell fortsatt lagstiftning inom EU. deltar aktivt i det internationella arbetet på detta område. - Kommissionen om den svenska arbetsrätten (A 1995:04) skall ta hänsyn till bl.a. distansarbete och andra förändringar i arbetslivet till följd av IT. Detta gäller även arbetstidskommitté (A 1995:02). - deltar i ett internationellt arbete med att utforma en modellag angående rättsliga aspekter på elektronisk kommunikation i avtals- och köprättsliga förhållanden. Lagen skall t.ex. behandla vad som gäller rättsligt vid elektroniska överföringar mellan datorer enligt ett överenskommet system. - Översyn av telelagen pågår inom med inriktningen att redan under innevarande år lämna förslag till revidering. Datalagen, som härrör , speglar i mycket en syn på datorer och databaser som härrör från en annan teknikkultur. Även om datalagen successivt har ändrats kvarstår bilden av en lagstiftning som inte tar hänsyn till att informations- och kommunikationstekniken förändrats på ett grundläggande sätt. En avgörande fråga i detta sammanhang är t.ex. om reglering av skyddet av personuppgifter bör utformas så att det blir oberoende av på vilket medium de lagras och hur i så fall skyddet bör regleras och övervakas. En annan fråga är hur ett fullgott integritetsskydd kan säkerställas, som inte i onödan försvårar önskvärda tillämpningar av IT. Den svenska datalagen har länge varit i behov av en totalrevision. antog ett direktiv om skyddet för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, det s.k. dataskyddsdirektivet. Också av denna anledning är översynen av datalagen mycket angelägen liksom den översyn av offentlighetslagstiftningen som ingår i datalagskommitténs uppdrag. Datalagen skall ersättas av en ny persondata- eller integritetslagstiftning. I anslutning till detta bör även en modernisering och anpassning av registerlagarna till en ny persondata- eller integritetslagstiftning påbörjas. Elektronisk dokumenthantering inom förvaltningen och i näringslivet blir allt vanligare som det saknas en fungerade rättslig reglering. skall det finnas en generell rättslig reglering för elektronisk dokumenthantering inbegripet elektroniska signaturer inom förvaltningen. De upphovsrättsliga frågeställningar som aktualiseras genom bl.a. digitaliseringen är ett tredje prioriterat område. På det upphovsrättsliga om- rådet innebär mediesammansmältningen och användningen av datorlagrade verk nya krav på rättsskyddet och på rättighetsadministrationen. Upphovsrättssystemet och skyddet för intellektuella äganderätter utsätts för betydande påfrestningar genom digitaliseringen. Denna gör det möjligt att, på sätt som inte varit möjliga tidigare, komprimera verk och annan information, kombinera informationen (i multimedieform), överföra och kopiera information med stor hastighet och slutligen även att manipulera informationen. Den nya tekniken kan bl.a. medföra att upphovsmännen och andra rättighetsinnehavare i hög grad förlorar kontrollen över användningen av sina verk och prestationer. finns det risker att IT:s långtgående kontrollmöjligheter utnyttjas på ett sätt som äventyrar olika intressen i informationsfrihet och som måste stämmas av mot ensamrättsanspråken. Mer specifikt berörs teknikens inverkan på verksbegreppet, upphovs- mannabegreppet, tillämpningen av de ekonomiska rättigheterna, tillämpningen av rätten att kontrollera offentliga framträdanden samt tillämplig lag i samband med internationell överföring av information. Enskilda länders möjligheter att anta nationella lösningar på det senare området är mycket begränsade. medverkar inom en krets omfattande de viktigaste industriländerna. Målsättningen är att komma fram till en internationellt harmoniserad lösning . Reglering av distansarbete är ett fjärde prioriterat område. Utvecklingen av IT-användningen har redan lett till att arbete kan utföras på distans, i hemmet eller någon annanstans utanför fasta arbetsplatser. Konsekvenserna för lagstiftning på olika områden bör klarläggas. Det bör gälla det arbetsrättsliga området och arbetsmiljölagstiftningen men även t.ex. skattelagstiftningen och regleringen av ansvaret för skador på person eller egendom. Målsättningen är att erforderliga lagändringar kan ske . Telelagen är ett femte prioriterat område. Den snabba utvecklingen på telemarknaden i kombination med den tekniska utvecklingen ställer krav på en lagstiftning på teleområdet som medger konkurrens i kombination med politiskt fastställda mål och riktlinjer för aktörernas agerande. Områdets dynamik gör det nödvändigt med regelbunden översyn och anpassning av lagstiftningen. Regeringen avser att redan under innevarande år lämna förslag till revidering (se vidare avsnitt 5.3.3). 5.2 Utbildning för och i kunskapssamhället ------------------------------------------------------------------- | Utbildningsområdet i vid mening är av stor betydelse för | | möjligheter att utveckla informations- och | | kunskapssamhället. Det livslånga lärandet kan stödjas av en bred| | och utvecklad användning av IT inom utbildningen. Här krävs dock| | insatser på alla nivåer i utbildningsväsendet inklusive i | | vuxenutbildningen och i folkbildningen. Målet är att kunskaper | | om IT och om dess användningsmöjligheter förs in på alla nivåer i| | utbildningsväsendet . I ett informationsrikt samhälle har skolan inte längre monopol på information, fakta eller kunskap. Den pedagogiska arenan vidgas och utbildning och kompetensutveckling kan även ske i skolan, i arbetslivet och i hemmet. Detta får konsekvenser för skolans samhällsuppdrag. IT ger också nya förutsättningar för skolarbetet vad avser såväl innehållet i skolundervisningen som arbetsformer och pedagogisk förnyelse. Skolan har en generell uppgift att ge alla elever en likvärdig utbildning i enlighet med målen och kraven i läroplaner och kursplaner. Häri ligger också en kompensatorisk uppgift - att ge alla elever kunskaper oavsett bakgrund, kön, bostadsort etc. Detta är inte minst viktigt när det gäller elevernas rätt att få kunskaper om och förtrogenhet i att använda IT som en föreberedelse för ett kommande arbetsliv i informations- och kunskapssamhället. Skolan har därmed ett särskilt ansvar för att motverka en samhällsutveckling med en del av befolkningen invigd och resten utanför informations- och kunskapssamhället. Även om skolans kunskapsmonopol successivt avtar så är den också samhällets viktigaste verktyg för att överbrygga kunskapsklyftor. I allt lärande är eleven i centrum. Lärarens roll bör ses som och handledaren, som stödjer eleven i kunskapssökandet. Det stora utbudet av information i databaser m.m. ställer krav på förmåga att formulera problem och på kritiskt tänkande för att kunna välja relevant information. Det ställer också krav på samarbete och diskussioner tillsammans med andra. Den kunskapsutveckling som sker genom samtalet mellan elever och mellan elever och lärare får inte mindre betydelse i en miljö som i övrigt präglas av användningen av IT. Genom de enorma informationskällor som eleverna kan få tillgång till med hjälp av IT får läraren en än viktigare roll som handledare där information skall utvecklas till kunskap. Förändringen av formerna och miljön för lärandet handlar om vad kunskap är och vilka kunskaper som det är skolans uppgift att medverka till att eleverna inhämtar. Om inte skolan kan följa med i utvecklingen och integrera IT i under- visningen, och om metoderna för kunskapssökning i skolan och utanför skolan blir alltför olika, kan skolan hamna i en legitimitetskris. Många elever har redan vana vid och kunskaper om IT och kan därmed bidra till skolans utveckling av IT- användningen. Det handlar om skolans förmåga att möta sin tids elever och sin tids samhällsfrågor. Flickors inlärningsprocess skiljer sig delvis från pojkars. Lärares pedagogik har varit sådan att den stött pojkars inlärning mer än flickors. Det är därför viktigt att de lärare som skall föra ut IT till eleverna särskilt beaktar skillnaderna mellan pojkars och flickors sätt att närma sig tekniken. Statliga insatser på dataområdet har tidigare i stor utsträckning varit inriktade på att tillföra medel för utrustning samt centralt planerade fortbildningsinsatser. De utvärderingar som gjorts visar på blandade erfarenheter och resultat. Bl.a har framkommit att insatserna betonat tekniken mer än användningen av tekniken och att den pedagogiska effekt som man förväntat sig därför ofta uteblivit. Tillgången till datorer i skolundervisningen har ökat enligt en undersökning som genomfördes av . Den största förändringen avser tillgången till datorer i . Tillgång till nätverk med möjlighet till extern kommunikation, bl.a. genom Skoldatanätet, har också ökat. Datorerna i finns också i allt högre utsträckning i klassrummen. Datortätheten är fortfarande, generellt bland skolformerna, högst i glesbygdskommunerna och lägst i storstadskommunerna. Även om trenden pekar på ökad tillgång till och användning av datorer m.m. varierar användningen av IT i skolan mellan enskilda skolor och kommuner. Svårigheterna att komma i gång beror både på brist på utrustning i tider av resursknapphet och på otillräckliga kunskaper hos lärare och skolledare. Även brist på anpassade IT-baserade läromedel i skilda stadier och ämnen försvårar en breddad användning. Det viktigaste just nu är enligt regeringens bedömning att skapa ett engagemang och intresse i alla skolor för IT som ett pedagogiskt redskap. Förändringen handlar i första hand om pedagogik, i andra hand om IT och datorer. IT-användningen i skolan kan inte dirigeras från central nivå utan måste i första hand utvecklas av kommunerna i samspel med lärarna och skolorna. Kommunerna bör därför upprätta IT-strategier för skolan som dels ger vägledning och stöd för skolans användning av IT dels säkerställer att IT ingår som en del i lärarnas fortbildning. Statliga insatser krävs när det gäller lärarutbildningen vid lärarhögskolorna och när det gäller utveckling av IT- baserade läromedel samt av informationssystem på utbildningsområdet. IT-användningen i skolan kommer också att stimulera föräldrarna att använda IT och kan därmed ge ett positiv bidrag till vuxenutbildningen. Regeringens avsikt är att samtliga kostnader som följer av insatserna inom utbildningsområdet skall finansieras och inte medföra ökade kostnader för staten. -------------------------------------------------------------------- | För att utveckla formerna för IT-användningen i undervisningen | | behöver skolorna vägledning och stöd. Varje kommun bör därför | | upprätta en IT-strategi för skolan. Denna bör utvecklas i | | samklang med kommunens övergripande IT-strategi och bör ingå i | | dess skolplan. Skolhuvudmännen ansvarar för genomförandet av undervisningen. I detta ligger att utveckla arbetsformerna i skolan i syfte att nå de nationella målen. Skolhuvudmännen har därmed ansvar för att skolan som institution påverkas och utvecklas i takt med arbetslivets och samhällets utveckling. Den nya målstyrningen bygger på en distinktion mellan målen för verksamheten å ena sidan och processen, sättet att arbeta för att nå målen, å den andra. De nya läroplanerna och kursplanerna anger mål och preciserar inte hur arbetet skall bedrivas. Det betyder att det är de lokala aktörerna som tolkar de nationella målen, väljer innehåll, arbetssätt osv. Regeringen anser att det redan nu finns stöd i de nationella måldokumenten för användningen av IT i skolan. Exempelvis anges i läroplanen att eleverna skall ha tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd, t.ex. datorer, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper. Det finns därför inte skäl att komplettera läroplaner eller kursplaner. Det ligger inom ramen för generella uppdrag att genomföra en löpande revidering av kurs- planerna och i detta sammanhang pröva i vilka avseenden en kursplan behöver förnyas eller förändras. har i uppdrag att utveckla och genomföra en nationell IT-satsning för skolan. Insatserna berör datakommunikation, nya läromedel, metodutveckling och informationsspridning. har även ett uppdrag kring uppbyggandet av ett informationsnätverk på Internet - ett svenskt Skoldatanät. Utvecklingen av skolans IT-användning är ett förändringsarbete där debatten om pedagogisk förnyelse måste stimuleras i skolans vardag. Arbetet måste planeras, förankras och genomföras i en riktning som överensstämmer med skolans mål och förutsättningar. Detta arbete är i sig tungt och resurskrävande, särskilt mot bakgrund av att skolans vardag också innefattar en mängd andra frågeställningar och problem som kräver skolans och lärarnas uppmärksamhet. I den specialpedagogiska undervisningen har datorer och IT fått allt större betydelse. Elever med funktionshinder får med datorstöd ökade förutsättningar för sitt lärande. För många elever med funktionshinder är datorn som personligt hjälpmedel en nödvändighet för att överhuvudtaget kunna ta del i skolans undervisning och därmed utveckla sina kunskaper. Genom IT ökar också möjligheterna för dessa elever att kommunicera med andra elever och delta i undervisningen på ett sätt som inte var möjligt. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att alla kommuner bör utforma en IT- strategi för skolan. En sådan strategi bör utformas utifrån kommunens egna förutsättningar när det gäller bl.a. pedagogisk utveckling, behov av utrustning, ekonomiska resurser och kompetens. Skolans IT-strategi bör utgöra en del av kommunens övergripande IT-strategi. På så sätt markeras betydelsen av IT som ett redskap för att nå uppsatta mål. Lärarutbildning och fortbildning av lärare ------------------------------------------------------------------- | Ett särskilt mål för lärarutbildningarna såvitt gäller IT skall| | fastställas. Målet skall vara att skall samtliga| | som erhåller examen avsedd för läraryrke ha kunskaper om och | | egna erfarenheter av hur IT kan användas i undervisningen. | | Regeringen avser att uppdra åt att följa upp | | genomförandet. | | Regeringens avsikt är att ställa ca till förfogande| | för utbildningsinsatser för lärarutbildare. | | Skolhuvudmännen och berörda högskolor bör ta initiativ till | | fortbildning av lärare för att öka intresset för och kunskaperna| | om IT:s möjligheter i undervisningen. Lärarnas kunskaper när det gäller användning av IT som verktyg i det pedagogiska arbetet är av central betydelse för utvecklingen inom skolans område. Skolhuvudmännen ansvarar för fortbildningen av lärarna. Staten svarar för utbildningen av nya lärare. I utbildningsmålen för grundskollärar- och gymnasielärarexamen anges att det för examen krävs kunskaper och färdigheter som behövs för att förverkliga skolans mål och medverka i utvecklingen av skolans verksamhet. Dessa krav måste anses omfatta även användning av IT i utbildningen. Universiteten och högskolorna behöver inom lärarutbildningen ta stor hänsyn till den mycket snabba utvecklingen inom IT-området. Bilden när det gäller införande av pedagogik där IT används som en del i lärarutbildningen är dock mycket splittrad. På en del håll har man kommit långt. På andra håll tas inga initiativ alls.