prop · GJ035 · 1996-01-01 00:00:00 — I femte stycket föreskrivs att gäldenären är skyldig att ersätta en borgenär om han i tiden efter en ansökan om företagsrekonstruktion överlåtit en fordran så att borgenären förlorat sin rätt till kvittning. Den ändring som har gjorts i förhållande till ackordslagens bestämmelse är endast en följd av att tiden för kvittningsförbudets inträde flyttats fram till tiden för ansökan om företagsrekonstruktion. Offentligt ackord under företagsrekonstruktion 1 § Rätten kan i ett ärende om företagsrekonstruktion på begäran av gäldenären besluta om förhandling om offentligt ackord (ackordsförhandling). I paragrafen klargörs att förhandling om offentligt ackord kan ingå som ett element i en företagsrekonstruktion. En företagsrekonstruktion kan emellertid mycket väl genomföras och avslutas utan ackordsförhandling. Den finansiella rekonstruktionen kan i stället ske genom t.ex. ett underhandsackord, dvs. ett avtal parterna emellan om nedsättning eller annan förändring av borgenärernas fordringar. Om någon frivillig överenskommelse inte kan uppnås, kan dock rätten besluta om ackordsförhandling. För att en sådan skall komma till stånd fordras att gäldenären begär det i det pågående ärendet om företagsrekonstruktion. En fristående ansökan om offentligt ackord kan däremot inte ges in utan att en företagsrekonstruktion inletts eller åtminstone inleds. Det finns inget hinder mot att gäldenären i en och samma ansökan begär att såväl företagsrekonstruktion som ackordsförhandling inleds. Någon särskild god man såsom enligt nuvarande föreskrifter i 2 § ackordslagen skall inte utses. Den utsedde rekonstruktören kommer i stället att fylla motsvarande funktion. Villkor för offentligt ackord 2 § Ett offentligt ackord får avse att fordringar som tillkommer de borgenärer som enligt 3 § får delta i ackordsförhandlingen sätts ned och betalas på närmare angivet sätt. Ackordet skall ge alla likaberättigade borgenärer lika rätt och av fordringarnas belopp, om inte lägre ackordsprocent godkänns av samtliga borgenärer som skulle omfattas av ackordet eller det finns särskilda skäl för lägre procent. Föreskriven minsta utdelning skall betalas efter det ackordet har fastställts, om inte samtliga nämnda borgenärer godkänner längre betalningstid. Utan hinder av första stycket får ett offentligt ackord innehålla villkor att borgenärerna får full betalning intill visst belopp, om avvikelsen kan anses skälig med hänsyn till omfattningen av boet och övriga omständigheter. En avvikelse till nackdel för viss borgenär får också äga rum, om han har medgett det. Ett ackord får även avse att gäldenären endast får anstånd med betalningen eller annan särskild eftergift. Därvid tillämpas första och andra styckena. Paragrafen motsvarar, med vissa redaktionella ändringar, 11 § andra-fjärde styckena ackordslagen (jfr 3 kap. 6 § utredningens lagförslag). I avsnitt 7.5 har redovisats skälen för att behålla ackordslagens regler om minsta dividenden vid offentligt ackord. En undantagsregel vid speciella förhållanden har emellertid fortfarande fog för sig. De vid ackordslagens tillkomst (se bet. s. 391 f.) anförda exemplen på den regelns innebörd förefaller emellertid närmast åsyfta enskilda näringsidkare och lämpar sig mindre väl vid tillämpningen av en lag om företagsrekonstruktion främst avpassad för större företag som drivs av en juridisk person. Valet mellan konkurs och ackord kan i undantagsfall bero av några enstaka procents utdelning. För att skapa något större utrymme för att välja ackord när detta uppenbarligen är att föredra från alla intressenters synpunkt har i nuvarande undantagsregel uttrycket synnerliga skäl ersatts med särskilda skäl . Regleringen innebär således en möjlighet att i något större utsträckning än enligt ackordslagen gå ifrån bestämmelsen om minsta ackordsdividend. Beträffande s.k. efterställda borgenärers ställning hänvisas till vad som sägs under 7 och 12 §. Borgenärer vid offentligt ackord 3 § I ackordsförhandling deltar endast borgenärer vilkas fordringar uppkommit före ansökan om företagsrekonstruktion. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmånsrätt deltar inte i förhandlingen. En borgenär som enligt fordringsavtalet har rätt till betalning först efter övriga borgenärer, deltar inte heller i förhandlingen, om inte övriga borgenärer som deltar i förhandlingen medger det. Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt eller förmånsrätt, deltar han i förhandlingen i motsvarande mån. Kan en borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller understiger värdet av den egendom i vilken en borgenär har särskild förmånsrätt hans fordran, deltar han med återstående del av fordringen. Innehåller ackordsförslaget en bestämmelse att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill ett visst belopp, skall deras fordringar i ackordsförfarandet anses som förmånsberättigade i motsvarande mån. En borgenär får delta i förhandlingen, även om hans fordran inte är förfallen till betalning eller den är beroende av särskilt villkor. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säkerhet för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. Paragrafen motsvarar 12 § ackordslagen (jfr 3 kap. 7 § utredningens lagförslag). Bortsett från ett tillägg i första stycket beträffande s.k. efterställda fordringar har endast redaktionella ändringar gjorts jämfört med bestämmelsen i ackordslagen. Av första stycket andra meningen framgår att borgenärskretsen delvis bestäms av reglerna om borgenärernas rätt till kvittning. Av skäl som angetts i motiven till 2 kap. 21 § har kvittningsreglerna placerats bland bestämmelserna om företagsrekonstruktionens rättsverkningar. Bestämmelsen gäller emellertid även vid ackordsförhandling och får därigenom samma betydelse för borgenärskretsen som enligt ackordslagen. Till första stycket har fogats en tredje mening avseende borgenärer med s.k. efterställda fordringar (se avsnitt 8.6). Enligt bestämmelsen deltar sådana borgenärer inte i förhandling om offentligt ackord om inte övriga borgenärer som ingår i borgenärskretsen vid ackord medger detta. I normalfallet torde därför borgenärer med efterställda fordringar komma att ställas utanför ackordsför- farandet. Av 8 § andra stycket framgår att ackordet blir bindande även för dessa borgenärer. Det innebär att de definitivt förlorar sin rätt att kräva ut fordringen. Borgenärsmajoritet vid offentligt ackord 4 § Ett ackordsförslag som ger av fordringsbeloppen skall anses antaget av borgenärerna, om tre femtedelar av de röstande har godtagit förslaget och deras fordringar uppgår till tre femtedelar av de röstberättigade fordringarnas sammanlagda belopp. Är ackordsprocenten lägre, skall ackordsförslaget anses antaget, om tre fjärdedelar av de röstande har enats om förslaget och deras fordringar uppgår till tre fjärdedelar av de röstberättigade fordringarnas sammanlagda belopp. Paragrafen motsvarar 15 § ackordslagen (jfr 3 kap. 8 § utredningens lagförslag). Jämfört med ackordslagens reglering har den endast ändrats redaktionellt. 5 § Sedan beslut meddelats om företagsrekonstruktion tillämpas bestämmelserna i konkurslagen (1987:672) om återvinning i konkurs, om offentligt ackord fastställs. Söks återvinning av förmånsrätt eller betalning som vunnits genom utmätning, får rätten besluta att fortsatt verkställighet i utsökningsmålet tills vidare inte får äga rum. Paragrafen har sin motsvarighet i 16 § ackordslagen (jfr 3 kap. 9 § utredningens lagförslag). Den har behandlats i avsnitt 6.5. Det kan erinras om att enligt 3 kap. 6 § (jfr 2 kap. 12 § fjärde stycket) har rekonstruktören tillagts en i viss mån självständig rätt att väcka talan om återvinning. Paragrafens första stycke har ändrats på så sätt att konkurslagens återvinningsregler blir tillämpliga redan i och med rättens beslut om företagsrekonstruktion. Det innebär att rekonstruktören eller en borgenär kan väcka återvinningstalan sedan ett sådant beslut har meddelats. Det är således inte nödvändigt att avvakta ett beslut om ackordsförhandling. Av 6 § framgår när sådan talan senast skall vara väckt och när den väckta talan tidigast kan slutligt prövas. Av den sist nämnda regeln framgår att även om talan om återvinning kan väckas innan ackordsförhandling beslutats kan en sådan talan däremot inte slutligt prövas innan ett sådant beslut fattats och frågan om offentligt ackord slutligt har avgjorts. 4 kap. 2 § konkurslagen har ändrats på så sätt att den fristdag som utgör utgångspunkten för beräkning av den tidsrymd inom vilken en rättshandling måste ha företagits för att kunna återvinnas utgörs av dagen för ansökan om företagsrekonstruktion (se lagförslag 2.12). Paragrafens andra stycke har inte ändrats i sak jämfört med ackordslagen. Nämnas kan dock att det numera föreskrivs att rätten får besluta att fortsatt verkställighet inte får äga rum i utsökningsmålet. Det är ett mer rättvisande uttryck än det i ackordslagen valda uttryckssättet att forsatt verkställighet av utmätningen inte fick ske. 6 § Talan om återvinning väcks av rekonstruktören eller av en borgenär vars fordran skulle omfattas av ett offentligt ackord. Talan skall väckas före det borgenärssammanträde som avses i 13 § och får inte slutligt prövas innan frågan om offentligt ackord har blivit avgjord. En borgenär som vill väcka talan skall underrätta rekonstruktören. Om så inte har skett, får hans talan inte tas upp till prövning. Upphör företagsrekonstruktionen utan att offentligt ackord har kommit till stånd och försätts inte gäldenären i konkurs efter ansökan som gjorts från det att företagsrekonstruktionen upphörde, skall den väckta återvinningstalan avvisas. Paragrafen motsvarar 17 § ackordslagen (jfr 3 kap. 10 § utredningens lagförslag) och har, förutom redaktionella justeringar vid jämförelse med ackordslagen, ändrats till följd av att rekonstruktören har tillagts en själv- ständig rätt att i gäldenärens namn föra talan om återvinning (se avsnitt 6.5 och under 2 kap. 12 §). 7 § Vad som vinns genom återvinningstalan skall, sedan kärandens kostnader har ersatts, tillkomma de borgenärer som omfattas av det offentliga ackordet. En svarande som med anledning av kärandens talan kan få en fordran mot gäldenären deltar med fordringen i ackordsförhandlingen och har rätt att avräkna den utdelning som tillkommer honom på vad han annars skulle ha betalat. Om det i återvinningsmålet påkallas av en borgenär som omfattas av det offentliga ackordet eller av gäldenären, kan rätten föreskriva särskild förvaltning av det som enligt första stycket skall tillkomma borgenärerna. Egendom som har satts under sådan förvaltning får utmätas endast om ackordet har förfallit. Paragrafen motsvarar 18 § ackordslagen (jfr 3 kap. 11 § utredningens lagförslag). Paragrafen har endast ändrats redaktionellt jämfört med ackordslagens reglering. Verkan av offentligt ackord 8 § Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, såväl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen. En borgenär som enligt fordringsavtalet har rätt till betalning först efter övriga borgenärer förlorar sin rätt till betalning av gäldenären, om inte alla borgenärer som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen tillgodoses fullt ut genom ackordet. En borgenär med förmånsrätt i viss egendom är bunden av ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendomen. Paragrafen motsvarar 19 § ackordslagen (jfr 3 kap. 12 § utredningens lagförslag). I andra stycket ingår en ny bestämmelse om s.k. efterställda fordringar. I övrigt har jämfört med ackordslagen redaktionella ändringar gjorts. Bestämmelsen i andra stycket innebär att borgenärer med s.k. efter- ställda fordringar i normala fall definitivt förlorar sin rätt att kräva ut fordringen trots att de inte deltar i ackordsförhandlingen (jfr 12 kap. 21 § andra stycket konkurslagen). Se vidare avsnitt 9.6. Bestämmelsen har kommenterats i anslutning till 3 §. Vilka fordringar som närmare bestämt avses med den nya bestämmelsen kommenteras vid 18 § förmånsrättslagen (avsnitt 13.6). 9 § En borgenär som har godkänt ett ackordsförslag förlorar inte genom godkännandet sin rätt mot borgensmän eller andra som förutom gäldenären svarar för fordringen. Paragrafen motsvarar 21 § ackordslagen (jfr 3 kap. 14 § utredningens lagförslag). Paragrafen har endast ändrats redaktionellt jämfört med ackordslagens reglering. En begäran om ackordsförhandling 10 § En begäran om ackordsförhandling skall göras skriftligen. Skrivelsen skall innehålla ett ackordsförslag som anger hur mycket gäldenären bjuder i betalning och när betalningen skall ske samt om säkerhet har ställts för ackordet och vad den i så fall består av. Till skrivelsen skall fogas en förteckning över boets tillgångar och skulder som har upprättats av rekonstruktören enligt 14 § tidigast ansökan om ackordsförhandling gjordes samt den senaste balansräkningen. Paragrafen motsvarar 22 § andra stycket 1-3 ackordslagen jfr 3 kap. 2 § utredningens lagförslag). I huvudsak har endast redaktionella ändringar vidtagits jämfört med ackordslagen, bl.a. mot bakgrund av att ackordsförhandlingen utgör ett inslag i en företagsrekonstruktion. I första stycket anges att en begäran om ackordsförhandling skall åtföljas av ett ett ackordsförslag. I andra stycket har den tid inom vilken bouppteckningen skall upprättats förlängts från innan ansökan om offentligt ackord gjordes. I andra stycket anges också att kravet att ge in den senaste balansräkningen inte enbart avser bokföringsskyldiga gäldenärer. Det hänger samman med att det i ackordsförfarandet i praktiken kan komma i fråga gäldenärer som inte är bokföringsskyldiga (jfr under 2 kap. 13 §). 11 § Till en begäran om ackordsförhandling skall även fogas 1. en berättelse av rekonstruktören som anger boets tillstånd och orsakerna till gäldenärens betalningssvårigheter och innehåller en översikt över tillgångar och skulder, uppgift om den utdelning som kan påräknas i en konkurs samt upplysning om egendom har frångått gäldenären under sådana förhållanden att den kan bli föremål för återvinning, när det finns skälig anledning anta att gäldenären har gjort sig skyldig till brott mot sina borgenärer och i så fall grunden därför samt hur gäldenären har fullgjort sin bokföringsskyldighet, 2. ett yttrande av rekonstruktören om huruvida han anser att ackordsförslaget bör antas av borgenärerna, 3. ett intyg av rekonstruktören att borgenärer som till antalet utgör minst två femtedelar av de i bouppteckningen upptagna borgenärer vilkas fordringar skulle omfattas av ackordet och som tillsammans innehar minst två femtedelar av dessa fordringars sammanlagda belopp har förklarat sig anse ackordet antagbart, 4. ett bevis att ackordsförslaget samt rekonstruktörens berättelse och yttrande har sänts till alla borgenärer som tas upp i bouppteckningen, 5. förskott, med belopp som regeringen föreskriver, på kostnaden för ackordsfrågans handläggning hos rätten samt av rätten godkänd säkerhet för vad som inte täcks av förskottet. De handlingar och uppgifter som anges i första stycket och i 10 § behöver inte ges in, i den mån de redan har tillställts rätten och borgenärerna i ärendet. Paragrafens första stycke motsvarar 22 § andra stycket 4-8 p ackordslagen (jfr 3 kap. 2 § utredningens lagförslag). I huvudsak har endast redaktionella ändringar företagits jämfört med ackordslagens reglering. I första punkten har obestånd bytts ut mot betalningssvårigheter (jfr under 1 kap. 1 §). I paragrafens andra stycke har tillagts att de handlingar och uppgifter som tidigare under ärendet om företagsrekonstruktion tillställts rätten och borgenä- rerna inte behöver bifogas begäran om förhandling om offentligt ackord. Rekons- truktören kan ju under företagsrekonstruktionens tidigare skede ha sammanställt och ingett åtskilliga av de uppgifter som fordras i 10 och 11 §§. Gäldenären kan i sådant fall hänvisa till dessa uppgifter. 12 § En begäran om ackordsförhandling skall avvisas, om den inte uppfyller de krav som anges i 10 och 11 §§ och gäldenären inte följer ett föreläggande att avhjälpa bristen. Paragrafen, som till viss del har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar 24 § ackordslagen med vissa redaktionella ändringar (jfr 3 kap. 4 § utredningens lagförslag). Enligt 24 § ackordslagen förfaller verkan av att god man förordnats om ansökningen avvisas. Eftersom det inte är uteslutet att syftet med en företagsrekonstruktion kan uppnås när en ansökan om förhandling om offentligt ackord avvisas, innehåller förslaget inte någon motsvarande bestämmelse. Om en begäran om ackordsförhandling avvisas enligt denna paragraf betyder det alltså inte att företagsrekonstruktionen är avslutad. Den fortsätter liksom rekonstruktörens uppdrag består. Vad gäller företagsrekonstruktionens avslutande, se 4 kap. 8 § (jfr 18 §). 13 § Om begäran om ackordsförhandling tas upp, skall rätten genast meddela beslut om ackordsförhandling. skall rätten 1. bestämma tidpunkt för ett sammanträde med borgenärerna inför rätten, 2. kalla gäldenären, rekonstruktören och borgenärerna till sammanträdet, och 3. kungöra beslutet i Post- och och i övrigt på det sätt som regeringen föreskriver. (Jfr 3 kap. 5 § utredningens lagförslag) Förfarandet vid offentligt ackord är organiserat så att beslut om inledande av förhandling om offentligt ackord meddelas först efter det att gäldenären vid ett särskilt edgångssammanträde inför rätten avlagt bouppteck- ningsed. Som närmare utvecklats i avsnitt 7.5 har det inte funnits skäl för att bibehålla den obligatoriska edgångsskyldigheten och det därtill knutna särskilda edgångssammanträdet (jfr 18 §). I denna paragraf föreskrivs därför att rätten genast skall meddela beslut om ackordsförhandling, om begäran tas upp till prövning. skall rätten bestämma tid för ett borgenärssammanträde, kalla gäldenären, borgenärerna och rekonstruktören till sammanträdet samt kungöra ackordsförhandlingsbeslutet. Beträffande tid för hållande av borgenärssammanträdet, eventuell edgång av gäldenären m.m. finns bestämmelser i 17 och 18 §. 14 § I den bouppteckning som avses i 10 § andra stycket 1 skall tillgångarna tas upp till noggrant uppskattade värden. Om möjligt skall även lämnas en specificerad uppgift om de värden som i bokföringshandlingarna har åsatts tillgångarna eller, när sådan värdering inte har gjorts, om anskaffningskostnaden. Bouppteckningen skall vidare innehålla uppgift om varje borgenärs namn och postadress. Ränta på en borgenärs fordran skall inte beräknas längre än till dagen för ansökan om företagsrekonstruktion. Fordran i utländskt myntslag skall beräknas efter den kurs som gällde nämnda dag. Har en borgenär förmånsrätt, skall det anges jämte grunden till det. Förekommer anmärkning mot fordran eller bedöms värdet av egendom, vari en borgenär har särskild förmånsrätt, understiga hans fordran, skall det anges. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 23 § ackordslagen (jfr 3 kap. 3 § utredningens lagförslag). Av 10 § andra stycket 1 framgår bl.a. att bouppteckningen skall upprättas av rekonstruktören. 15 § Vill någon delta i ackordsförhandlingen med en fordran som inte har upptagits i bouppteckningen och inte heller senare blivit känd, bör han skriftligen anmäla fordringen hos rekonstruktören senast före det borgenärssammanträde som avses i 13 §. Anmäls en fordran senare, får det inte föranleda att borgenärernas prövning av ackordsförslaget skjuts upp. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 27 § ackordslagen (jfr 3 kap. 15 § utredningens lagförslag). Anmärkningar mot fordran som omfattas av ackordet 16 § Om gäldenären eller en borgenär vill framställa anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet, skall han göra det skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen. Finner rekonstruktören anledning till anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet eller framställer gäldenären eller en borgenär sådan anmärkning hos rekonstruktören, skall denne skyndsamt underrätta den borgenär vars fordran avses med anmärkningen. Detsamma gäller, när värdet av egendom vari borgenär har särskild förmånsrätt bedöms understiga fordringen. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 28 § ackordslagen (jfr 3 kap. 16 § utredningens lagförslag). 17 § Borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen skall hållas tidigast tre och senast efter beslutet om denna. Gäldenären bör inställa sig personligen vid borgenärssammanträdet. Han skall därvid lämna rätten, rekonstruktören och borgenärerna de upplysningar om boet som de begär. Kan gäldenären inte infinna sig personligen, bör han ställa ombud. Har edgång begärts enligt 18 §, skall gäldenären inställa sig personligen, såvida denne inte redan har avlagt eden inför någon annan tingsrätt. Rekonstruktören skall tillhandahålla en förteckning över de borgenärer som har rätt att delta i omröstning i ackordsfrågan, med uppgift om de fordringsbelopp för vilka rösträtt får utövas. I förteckningen skall även antecknas anmärkning som har framställts mot en borgenärs fordran. Paragrafen motsvarar 29 § första-tredje styckena ackordslagen (jfr 3 kap. 17 § utredningens lagförslag). Mot bakgrund av att edgång är obligatorisk och att därför det särskilda edgångssammanträdet slopats innehåller paragrafen en bestämmelse om att gäldenären alltid skall infinna sig personligen till förhandlingen om edgång har begärts enligt 18 §, såvida inte gäldenären redan har avlagt eden inför någon annan tingsrätt. 18 § På begäran av en borgenär skall gäldenären vid borgenärssammanträdet avlägga bouppteckningsed. Han skall därvid göra de tillägg till eller ändringar i bouppteckningen som han anser behövas och med ed betyga att bouppteckningen med gjorda tillägg eller ändringar är riktig, så att det inte enligt hans vetskap har oriktigt utelämnats eller upptagits någon tillgång eller skuld. Är gäldenären en juridisk person och finns flera ställföreträdare, behöver bouppteckningsed inte avläggas av en sådan ställföreträdare vars edgång måste antas sakna betydelse för utredningen av gäldenärens ekonomiska ställning. När det finns anledning till det, får rätten besluta att gäldenären skall avlägga eden inför någon annan tingsrätt. Är gäldenären sjuk, får eden avläggas där han vistas. Vägrar gäldenären att avlägga ed, förfaller beslutet om ackordsförhandling, om det inte finns synnerliga skäl för att ackordsförhandlingen skall fortsättas. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller de regler som gäller fakultativ edgång av gäldenären (jfr 3 kap. 18 § utredningens lagförslag). Regleringen har behandlats i avsnitt 7.5. I paragrafens första stycke anges att gäldenären på begäran av en borgenär skall avlägga bouppteckningsed vid borgenärssammanträdet. Omfattningen av eden motsvarar vad som gällt enligt 25 § första stycket ackordslagen. Enligt andra stycket kan rätten befria någon eller några ställföreträdare för en juridisk person från skyldigheten att avlägga ed. Bestämmelsen har utformats efter mönster av 6 kap. 3 § andra stycket konkurslagen. Tredje stycket motsvarar 25 § andra stycket ackordslagen. Fjärde stycket motsvarar 26 § andra stycket ackordslagen utom såvitt avser verkan av att gäldenären vägrar gå ed. En företagsrekonstruktion upphör inte automatiskt när ett beslut om ackordsförhandling förfaller (jfr 12 § och 4 kap. 8 §). 19 § Om både en borgenär och en borgensman eller någon annan som förutom gäldenären ansvarar för borgenärens fordran vill rösta för denna, har de tillsammans en röst, vilken beräknas efter borgenärens fordran. Kan de inte enas, gäller borgenärens mening, om inte de andra löser ut honom eller ställer betryggande säkerhet för fordringen. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 30 § ackordslagen (jfr 3 kap. 19 § utredningens lagförslag).