prop · GJ03150 · 1996-01-01 00:00:00 — Som andel av budgetens totala utgifter beräknas räntorna minska betydligt. utgjorde statsskuldsräntorna av statsbudgetens totala utgifter, och beräknas motsvarande siffra till . Tabell 4.4 Statsskuldsräntor och i relation till BNP 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Miljarder kronor104,795,5109,6106,3102,5 104,9 81,1 Procent av BNP6,4 5,7 6,2 5,7 5,3 5,2 3,8 Statsbudgetens saldo förbättras markant . Budgetunderskottet beräknas till . beräknas budgetunderskottet till 19 respektive . Av denna förbättring på beror 57 miljarder på ett bättre primärsaldo och 7 miljarder på lägre statsskuldsräntor. Statsbudgetens saldo kommer framgent att bli ett mindre betydelsefullt mått på de offentliga finanserna . Regeringens budgetpolitiska mål är formulerade som krav på den offentliga sektorns finansiella sparande och omfattar staten (statsbudgeten och socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten) och kommunerna. Detta mått är betydligt stabilare än budgetsaldot. Regeringens verktyg för att nå budgetmålen är utgiftstaket. Framöver kommer därför fokus i den konkreta budgetpolitiken att ligga på de offentliga utgifterna snarare än på utvecklingen av statsbudgetens saldo. Statens lånebehov har minskat kraftigt från sin högsta nivå, , och beräknas falla ytterligare . var statens lånebehov , och beräknas det till - , dvs. uppstår ett sparande i stället för ett lånebehov. I relation till BNP har lånebehovet fallit från 1995 och beräknas till -0,. En viktig orsak till denna utveckling är som ovan nämnts budgetförstärkningarna i saneringsprogrammet, som bidragit till att utgifterna ligger kvar på en nominellt oförändrad nivå. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor ökar visserligen , men detta beror som tidigare nämnts till stor del på ändrade redovisningsprinciper. faller utgifterna i relation till BNP med , från till . ökar sparandet ytterligare och beräknas vara . Statsskulden beräknas vara som högst i relation till BNP , då den uppgår till . Därefter beräknas statsskulden falla markant 1999 motsvara av BNP. I nominella tal beräknas statsskulden öka men falla . Diagram 4.2 Statens lånebehov i relation till BNP 1980-2001 Diagram 4.3 Statsskulden i relation till BNP 1980-2001 Tabell 4.5 Statens lånebehov och statsskuld 1995-2001 Mljarder kronor och i relation till BNP 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Lånebehov, mdkr138,676,348,7 2,3-15,2 -33,7 -78,8 Lånebehov % av BNP 8,5 4,5 2,8 0,1 -0,8 -1,7 -3,7 Statsskuld, mdkr1386,21461,41500,41503,21491,01460,71386,1 Statsskuld % av BNP 84,8 86,8 85,2 81,2 76,8 72,1 65,7 4.4 Inkomster och utgifter för de socialförsäkringar som redovisas vid sidan av statsbudgeten Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten omfattar den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. Inkomster, utgifter och finansiellt sparande framgår av tabell 4.6 nedan. Utgifterna för ATP utgör av de totala utgifterna. Vid beräkningen har hänsyn tagits till effekter av de åtgärder som ingår i det tidigare beslutade saneringsprogrammet liksom till tidigare redovisade tillkommande budgetförstärkningsåtgärder. Tabell 4.6 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Miljarder kronor, löpande priser Inkomster 152,0 152,5 151,6 Utgifter 132,6 136,7 142,2 Finansiellt sparande 19,5 15,7 9,4 4.5Utgiftstak för den offentliga sektorn uppdelat på stat och kommun De samlade utgifterna för den offentliga sektorn erhålls som summan av utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten och den beräknade utgiftsnivån för kommunerna, med avdrag för det beräknade flödet mellan stat och sektor. Beräkningarna baseras på antagandet att de tillkommande budgetförstärkningar som aviserats också genomförs. Även de politiska prioriteringar som redovisats i avsnitt 4.2 ingår i förutsättningarna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen ett tak för de statliga utgifterna uppgående till , och . Som framgår av avsnitt 7.4 beräknas utgiftsnivån i den kommunala sektorn för till 437, 448 resp. . I dessa utgifter är utjämningsavgiften om inkluderad. Dessa tre tal definierar utgiftstaket för kommunerna respektive år. Det totala utgiftstaket erhålls genom en summering av utgiftstaken för staten och den kommunala sektorn, justerad för interna transaktioner. Utgiftstaken för staten och för hela offentliga sektorn är avrundade uppåt. Tabell 4.7 Utgiftstak för offentlig sektor , löpande priser Staten inklusive social- försäkringssektorn 723 720 735 Kommunerna 437 448 459 Interna transaktioner -118 -117 -117 Summa offentlig sektor 1 Det statliga utgiftstaket kan komma att justeras av flera skäl. avser regeringen att överlämna en energipolitisk proposition till . Avsikten är att även de åtgärder som föreslås i den energipolitiska propositionen skall vara statsfinansiellt neutrala, dvs. finansieras fullt ut på statsbudgetens utgifts- eller inkomstsida. Om finansieringen till viss del sker på inkomstsidan, kommer utgiftstaket att behöva revideras. Enligt beslut (prop. 1994/95:41, bet. 1994/95:SfU6, rskr 1994/95:81) förs fr.o.m. en viss del av ATP-avgifterna över till en särskild förvaltning hos . Utbetalningar av dessa särskilt förvaltade medel till individuella premiereservkonton i enlighet med principbeslutet om en reformering av ålderspensionssystemet (prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr 1993/94:439) kan öka de offentliga utgifterna och därmed påverka utgiftstaket. Även i samband med att statliga ålderspensionsavgifter införs kan utgiftstaken komma att behöva justeras. Detta blir följden av att pensionsgrundande ersättningar och belopp kommer att utgöra underlag för statliga ålderspensionsavgifter. Denna förändring har ingen effekt på statsbudgetens saldo. Förändrade utgiftstak till följd av införandet av statliga ålderspensionsavgifter är därmed att betrakta som en teknisk justering. Ytterligare ett exempel på förändringar som kan påverka utgiftstaket är ändringar av skatteregler och andra förändringar som föranleder en regle-ring av statens bidrag till kommunerna. 4.6 Utgiftstak för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten, med fördelning på utgiftsområden 4.6.1 Utgiftstak för staten fördelat på utgiftsområden m.m. har beslutat om en indelning av statsbudgetens utgifter i 27 utgiftsområden (bet. 1995/96:KU21, rskr. 1995/96:157). I det statliga utgifts- taket ingår samtliga utgiftsområden utom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Vidare ingår de delar av socialförsäkringssektorn som redovisas vid sidan av statsbudgeten, beräknad minskning av anslagsbehållningar och en budgeteringsmarginal. De ramar som redovisas nedan för respektive utgiftsområde är preliminära. Vissa tekniska justeringar av ramarna kommer att göras års budgetproposition. Exempelvis har de presenterade ramarna beräknats i löpande priser. Förvaltningskostnadsanslagen har för räknats upp på sedvanligt sätt. har en schablonmässig uppräkning gjorts. Den definitiva omräkningen görs i respektive års budgetarbete. Pris- och lönekänsliga anslag för beräknas slutligt först års budgetproposition. Den definitiva pris- och löneomräkningen av dessa anslag kommer att baseras på de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som då görs. Utöver de ovan redovisade rent tekniska justeringarna av ramarna avser regeringen att lägga fram förslag till som kan påverka fördelningen mellan ramarna för utgiftsområdena utan att detta påverkar taket för de totala statliga utgifterna. Regeringen avser exempelvis, som nämnts i finansplanen, att till avlämna en sysselsättningspolitisk proposition. Vidare kommer regeringen att med budgetpropositionen avlämna en forskningspolitisk proposition. I tabell 4.8 nedan redovisas regeringens preliminära fördelning av ut- giftstaket på utgiftsområden. Därefter ges en kort beskrivning av utgifts- områdena samt socialförsäkringen vid sidan av statsbudgeten. Budgete- ringsmarginalen beskrivs avslutningsvis i detta avsnitt. Tabell 4.8 Statligt utgiftstak åren , löpande priser 19962 1997 1998 1999 UO1: 3 591 3 676 3 902 3 848 UO2: Samhällsekonomi och finansförvaltning3 3353 861 2 816 2 862 UO3: och uppbörd 5 180 5 678 5 739 5 935 UO4: Rättsväsendet 20 606 21 189 21 499 22 209 UO5: Utrikesförvalt. samverkan3 4542 724 2759 2834 UO6: Totalförsvar 41 142 41 533 40 568 43 472 UO7: Internationellt bistånd 12 240 10 926 11 511 11 286 UO8: Invandrare och flyktingar 6 365 3 368 3 487 3 350 UO9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg23 44623 83723 389 25 068 UO10: Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp39 80036 18637 59139 357 UO11: Ekon. trygghet vid ålderdom 65 290 64 256 64 690 65 479 UO12: Ekon. trygghet för familjer och barn36 73535 98137 199 37 891 UO13: Ekon. trygghet vid arbetslöshet48 414 36 091 36 102 34 610 UO14: Arbetsmarknad och arbetsliv 40 029 46 756 43 934 41 922 UO15: Studiestöd 11 420 18 918 19 932 20 483 UO16: Utbildning och universitetsforskning23 13125 62326 436 27 596 UO17: Kultur, medier, trossamfund och fritid6 9197 074 7 212 7 394 UO18: Samhällsplan., bostadsförsörjn. och bygg.40 04834 76927 70523 726 UO19: Regional utjämning och utveckling2 831 3 499 3 487 3 510 UO20: Allmän miljö- och naturvård 1 370 1 300 1 143 1 109 UO21: Energi 1 UO22: Kommunikationer 25 620 25 UO23: Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. när.10 67312 53712 55412 631 UO24: Näringsliv 3 594 2 793 2 543 2 553 UO25: Allmänna bidrag till kommuner 78 433 79 833 79 883 79 983 (UO26: Statsskuldsräntor m.m.) UO27: Avgiften till Europeiska gemenskapen20 00022 50024 Summa utgiftsområden 574 696 570 501 565 113 570 254 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten129 215132 554136 749142 198 Minskning av anslagsbehållningar 4 500 0 0 Budgeteringsmarginal 15 000 18 000 22 000 Totalt staten 703 911 722 555 719 862 734 452 1Siffran är schablonmässigt beräknad på 1995/statsbudget. **FOOTNOTES** 4.6.2 Beskrivning av utgiftsområden m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringen och . Dessutom ingår utgifter för den demokratiska processen, bl.a. allmänna val och stöd till politiska partier. Vidare omfattar utgiftsområdet utgifter för massmedier, bl.a. presstöd, och myndigheterna Justitiekanslern, och . De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till . Beslutade besparingar på förvaltningsanslagen kommer att fullföljas. har planerade utgiftsökningar med ca 50, 70 respektive . Dessa belopp har beaktats i de ramar som regeringen har beräknat för utgiftsområdet. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområdet för till , för till och för till . Utgiftsområde 2:Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter: , Stats- kontoret, , , , m.fl. Andra större utgifter är kostnaderna för statsskuldens upplåning och låneförvaltning samt inbetalning till Europeiska Investeringsbanken, EIB. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till . Utgifterna inom utgiftsområdet sjunker med ca , främst beroende på att inbetalningar till Europeiska Investeringsbanken minskar kraftigt. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar på görs på myndigheterna inom området . Därutöver har de ökade kostnaderna för uppbyggnaden av ett ADB- baserat lägenhetsregister beaktats. Regeringen har vidare avsatt , och för att förstärka kontrollfunktionen i staten. Resurserna bör fördelas på berörda utgiftsområden och myndigheter efter särskild prövning. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 3:Skatteförvaltning och uppbörd Utgiftsområdet omfattar , och . De totala utgifterna för området uppgår till , varav för skatteförvaltningen. Regeringen har tidigare beslutat om en särskild satsning på utbyggd skattekontroll. Denna innebär fr.o.m. innevarande budgetår ett resurstill-skott på . Regeringen kommer att inom skatteområdet särskilt prioritera bl.a. insatserna mot ekonomisk brottslighet. beslut om besparingar inom skatteförvaltningen innebär att anslagen reduceras med fram . Vad gäller har medlemskapet i EU lett till grundläggande förändringar av gränsformaliteter och kontroll. Detta har bl.a. inneburit en kraftig minskning av arbetsvolymer. Med anledning av detta har fattat beslut om att anpassa dimensionering efter de nya förutsättningarna. Beslutet innebär en minskning av anslag med under budgetåren 1995/96 och 1997. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar på görs inom utgiftsområdet . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknat för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till samt för till . Utgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . De totala utgifterna för området uppgår till , varav polisväsendets utgifter motsvarar ca . Inom rättsväsendets utgiftsområde genomförs besparingar på /96. Ytterligare besparingar på ca (prisnivå 1995/96) kommer att genomföras t.o.m. , varav hälften under . Besparingarna förutsätter att en rad kostnadssänkande åtgärder vidtas inom samtliga verksamhetsområden. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar görs inom utgiftsområdet med . Det övergripande målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet mot att utsättas för brott. Centrala uppgifter för rättsväsendet är att förbättra och förstärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet samt att verkställa rättsanspråk som inte har reglerats på frivillig väg. Prioriterade områden är effektivisering av rättsväsendet och modernisering av kriminalpolitiken. Sakfrågor som kommer att prioriteras är åtgärder för att åstadkomma ett effektivt brottsförebyggande arbete, en ny organisation för bekämpning av den ekonomiska brottsligheten samt . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknat för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Vissa av de medel som avsatts för förstärkning av den statliga kontrollfunktionen (utgiftsområde 2) bör få disponeras för satsningen på bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Utgiftsområde 5:Utrikesförvaltning och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar i huvudsak förvaltningskostnader för Utrikes- departementet och de 96 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik samt information om i utlandet. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till ca , varav anslaget till utrikesförvaltningen utgör ca . Effektivitetskravet på statlig konsumtion har för /96 inneburit bl.a. nedläggning av sju utlandsmyndigheter, indragning av ett stort antal tjänster vid kvarvarande myndigheter samt rationaliseringar vad gäller fastigheter och bostäder utomlands. beslut om besparingar fram innebär också minskade bidrag till nordiskt samarbete. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar på görs inom utgiftsområdet . Regeringen har också tagit hänsyn till att den del av anslaget för fredsfrämjande verksamhet som avser insatser med trupp utomlands förs över till utgiftsområde 6 Totalförsvar. I förhållande har anslaget först minskats med . Preliminärt har återstående medel fördelats med ca på utgiftsområde 5 och ca på utgiftsområde 6 (efter hänsyn tagen till genomförd besparing), men fördelningen skall övervägas ytterligare i det fortsatta budgetarbetet bl.a. mot bakgrund av utvecklingen i Bosnien. Regeringen gör bedömningen att de fredsfrämjande insatserna framgent kommer att få ett ökat civilt inslag. genomför nu en mycket genomgripande omorganisation för att anpassa departementet till de nya uppgifter som den till-tagande internationaliseringen medfört. Bland de områden som kommer att ägnas särskild uppmärksamhet är ett utvidgat och förstärkt EU-samarbete, stöd till FN:s och andra internationella organisationers arbete för internationell fred, säkerhet och mänskliga rättigheter samt ett utvidgat regionalt samarbete kring . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret, totalförsvaret närstående myndigheter samt viss annan verksamhet. Till utgiftsområdet räknas även den internationella fredsfrämjande verksamhet som genomförs med militär trupp utomlands. Med totalförsvar avses den verksamhet som är nödvändig för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa om samhället till krigsförhållanden. Under krigsförhållanden omfattar totalförsvaret hela den samhällsverksamhet som då skall bedrivas. De totala utgifterna för utgiftsområdet kommer att uppgå till . fattade statsmakterna beslut om inriktningen för totalförsvaret och de ekonomiska ramarna för kommande försvarsbeslutsperiod. Den fortsatta planeringen utgår ifrån statsmakternas bedömning i försvarsbeslutet del 1 (prop.1995/96:12, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45) att det säkerhetspolitiska läget medger att besparingar om totalt kan genomföras t.o.m. . Av dessa har besparingsåtgärder motsvarande redan vidtagits under innevarande budgetår. Ytterligare utgiftsbegränsningar om skall uppnås fram t.o.m. . De ytterligare utgiftsbegränsningarna om genomförs stegvis. Regeringen har vid beräkningen av utgiftsramarna utgått från att vissa förändringar görs inom utgiftsområdet. Innevarande budgetår kommer engångsvisa och tidigarelagda inleveranser om likvida medel på att genomföras. Förändringar kommer att ske inom det civila försvaret för sammanlagt . kommer utgiftsbegränsningar om att genomföras främst genom strukturella förändringar inom utgiftsområdets myndigheter. Därutöver kommer materielbeställningar för att senareläggas och anslaget minskas med . Detta belopp kommer att återläggas . Återläggningen sker således men tidpunkten för när detta skall ske får slutgiltigt bedömas i samband med kontrollstationen 1998 mot bakgrund av bl.a. sysselsättningsskäl. När det gäller övergripande frågor inom området återkommer regeringen till i en försvarspolitisk proposition som avser . Försvarsbeslutet kommer, förutom ett förnyat säkerhetspolitiskt ställningstagande, att innefatta ställningstaganden till den kvantitativa och kvalitativa inriktningen av det militära försvarets krigsorganisation, det militära försvarets grundorganisation i fred samt inriktningen av det civila försvarets verksamhet i krig och fred. Regeringen avser att, , genomföra en säkerhetspolitisk kontrollstation 1998. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med samt länder i . beräknas de totala utgifterna till varav ca för utvecklingssamarbetet med och ca för samarbetet med . Den totala biståndsramen (inkl. avräkningar från andra utgiftsområden) för samarbetet med beräknas till . Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna föreligger. Saneringen av de offentliga finanserna har emellertid nödvändiggjort ett avsteg från enprocentmålet. har tidigare beslutat att hålla biståndet på en nominellt oförändrad nivå. Regeringen har i sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att biståndsramen sänks till en nivå som motsvarar av BNI. Även efter denna åtgärd uppfyller det av FN antagna målet. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissa administrationskostnader. sänks asylavräkningarna med jämfört med innevarande budgetår. Avräkningens storlek skall beräknas på vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Ytterligare kommer att avräknas för bl.a. administrationskostnader. Det överordnade målet för det svenska utvecklingssamarbetet med är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. De av fastlagda biståndspolitiska målen är att bidra till resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och social utjämning, demokratisk sam-hällsutveckling samt en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Regeringen har i en proposition till föreslagit att jämställdhet mellan kvinnor och män skall vara ett sjätte mål för biståndet. Samarbetet med utgör en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. De övergripande målsättningarna för samarbetet med är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratin, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Samarbetet sker främst i , , , och nordvästra . Insatser kan även göras i andra länder i övriga . har beslutat om ett samarbetsprogram omfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Regeringen kommer att lämna förslag på omfattningen och inriktningen för samarbetet . Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringen beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och för till . Utgiftsområde 8:Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar den statliga flykting-, invandrings- och invand- rarpolitiken. Invandrarpolitiken ingår dessutom indirekt i de flesta andra utgiftsområden. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår till , varav för asylsökandes försörjning och för statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet . Utgifterna påverkas främst av hur många asylsökande och anhöriga till dessa som söker sig till , hur lång asylutredningstiden är och slutligen av hur många utlänningar som beviljas uppehållstillstånd. Antalet asylsökande och antalet flyktingar med uppehållstillstånd som tas emot i kommunerna har efter en kraftig uppgång minskat . Därmed minskar kostnaderna inom utgiftsområdet. Situationen på arbetsmarknaden kan dock innebära en risk för långsiktiga kostnader för invandringen. Den stora flykting- och anhöriginvandringen har förändrat det svenska samhället. Prioriteringar för att underlätta invandrarnas integration bör ske inom andra statliga utgiftsområden, främst vad gäller arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun kommer inför att ses över. Inom ramen för utgiftsområdet kommer särskilda insatser i invandrarområden att ges fortsatt prioritet. Invandrarpolitiken i sin helhet har setts över. Efter remissbehandling av den invandrarpolitiska kommitténs betänkande avser regeringen att återkomma med förslag till . Vad gäller flykting- och invandringspolitiken ämnar regeringen föreslå förändringar i en särskild proposition. Regeringen bedömer att verksamheten kan genomföras inom den ram som regeringens beräknar för utgiftsområdet. Ramen uppgår för till , för till och och för till . Utgiftsområde 9:Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg inklusive utgifterna för de flesta myndigheterna under , bidrag till organisationer inom det sociala området samt stimulans- och utvecklingsbidrag för skilda ändamål. Statens utgifter inom området uppgår till ca , varav anslagen sjukvårdsförmåner och kostnader för statlig assistansersättning utgör sammanlagt . Statens utgifter inom utgiftsområdet utgör endast en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg eftersom verksamhetsområdet i allt väsentligt är en angelägenhet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder, exempelvis höjda egenavgifter och införande av ett referensprissystem, för att dämpa kostnadsutvecklingen vad avser läkemedel. En fortsatt kostnadsökning kan dock förutses eftersom nya och effektivare, men också dyrare läkemedel fortlöpande introduceras som volymerna ökar genom att befolkningen åldras samt att allt fler behandlingar ges i öppenvård.