prop · GJ03200 · 1996-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslår dock att en bestämmelse tas in i skollagen om att en fristående skola inte är skyldig att ta emot en elev, om mottagandet skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska problem uppstår för skolan. Test och prov vid intagning av elever till fristående skolor skall inte få förekomma vid intagning till årskurserna 1-5 och därefter inte i de ämnen som utgör själva kärnan i utbildning. Regeringen bör få ett bemyndigande att meddela föreskrifter om villkor för antagning till en fristående skola. skall även fortsättningsvis fatta beslut om godkännande av fristående skolor med utbildning som motsvarar . skall också fatta beslut om rätt till bidrag för den fristående skolan. Berörda kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökningar om godkännande. En fristående skola som av godkänts och förklarats be-rättigad till bidrag, skall tilldelas bidrag av den kommun där skolan är belägen utifrån skolans åtagande och elevernas behov på samma grunder och enligt samma principer som gäller för kommunens egna grundskolor. Skäl för att en skola skall kunna förklaras inte ha rätt till bidrag som därvid bör godtas är, att etableringen av en ny bidragsberättigad fristående skola medför kostnadsökningar, som får betydande negativa konsekvenser för andra elever i berörda kommuner eller om etableringen i övrigt kan få allvarliga negativa effekter för kommunens grundskoleverksamhet som helhet. Den kommun i vilken skolan är belägen skall ge skolan bidrag inom ramen för den treåriga elevprognos som kommittén anser skall bifogas ansökan till . Om skolan efter treårsperioden önskar få bidrag för fler elever från den kommun där skolan är belägen eller andra berörda kommuner, förutsätter detta att ökningen av elevantalet sker i samförstånd mellan skolan och kommunen. Den kommun där skolan är belägen skall ha rätt till ersättning för sina kostnader från elevens hemkommun. beslut vad gäller godkännande och rätten till bidrag för en fristående skola skall kunna överklagas av den fristående skolan och av berörda kommuner hos allmän förvaltningsdomstol. Kommittén bedömer att förslagen inte skall innebära någon kostnads-ökning totalt sett jämfört med vad som gäller fr.o.m. . Utbildningen i en fristående skola som får offentligt stöd skall vara avgiftsfri för eleverna. I verksamheten bör endast få förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Om en skola som får kommunalt bidrag tar ut avgifter som inte kan anses skäliga, skall på samma sätt som gäller förklara rätten till fortsatt bidrag förverkad. Utbildningen i fristående skolor skall stå under tillsyn. Kommunerna skall ha rätt till insyn i verksamheten hos de fristående skolor, som får offentligt stöd. tillsyn skall inriktas mot hur de fristående skolorna upp-fyller skollagens och läroplanens krav samt mot resultatet av utbildningen. Vidare bör tillsyn ske redan fr.o.m. en skolas första verksam-hetsår. Kommittén föreslår även att en skyldighet skall lagfästas för fristående skolor som får offentligt stöd att medverka i sådan uppföljning och utvärdering som kommunen där skolan är belägen bedriver och som kommunen anser erforderlig. De fristående skolornas skyldighet att delta i riksomfattande ämnesprov i svenska bör utvidgas till att omfatta även ämnena engelska och matema-tik. Personliga uppgifter om elever vid fristående skolor har inte samma sekretesskydd som motsvarande uppgifter om elever vid offentliga skolor. Kommittén föreslår därför att en bestämmelse om tystnadsplikt införs för personal vid fristående skolor. Slutligen föreslås att det system för bidragsgivning som kommittén föreslagit skall följas upp och utvärderas genom en delrapport när de nya bestämmelserna tillämpats och en slutrapport när de tillämpats . Kommittén föreslår att de nya bestämmelserna för godkännande skall tillämpas fr.o.m. för de skolor som redan blivit godkända. En skola som bedrivit verksamhet före skall automatiskt vara bidragsberättigad när de nya bestämmelserna träder i kraft. Lagförslag i betänkandet SOU 1995:109 Förslag till Lag om ändring i skollagen (1985:1100) ----------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 1 §24 Skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd enligt 2 §. ---------------------------------------------------------------- ---------------------------------------------------------------- Ärenden om godkännande av Ärenden om godkännande av fristående skolor som fristående skolor som motsvarar eller motsvarar eller särskolan prö-vas av Statens särskolan prö-vas av . Be-rörda kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över an-sökan. Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar special-skolan prövas av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbild-ning av samma handikappgrupp där skolan är belägen. 2 §25 ---------------------------------------------------------------- En fristående skola som mot- En fristående skola som mot- svarar skall god- svarar skall god- kännas, om skolans ubildning kännas, om skolans utbildning ger kunskaper och färdigheter ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå som till art och nivå väsentligen svarar mot de väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som kunskaper och färdigheter som förmedlar och förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen skolan även i övrigt väsentligen svarar mot svarar mot allmänna mål. Härvid skall värdegrund och allmänna mål. särskilt beaktas de krav som anges i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena. För godkännande krävs att skolan dessutom uppfyller de krav som anges i 2 a - c §§. En fristående skola som motsvarar särskolan eller specialskolan skall godkännas, om skolan ger eleverna en utbildning som väsentligen svarar mot den som de skulle få i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning är att eleverna i samband med utbildningen bereds erforder-liga omsorger. I godkännandet av en skola som motsvarar specialskolan skall anges vilka handikappgrupper som godkännandet avser. 2 a § ---------------------------------------------------------------- ---------------------------------------------------------------- Skolan skall ha minst tolv ele-ver. En skola får dock ha färre elever, om det finns särskilda skäl. 2 b § ---------------------------------------------------------------- En fristående skola skall vara öppen för alla barn som enligt denna lag, eller enligt be- stämmelser som meddelats med stöd av denna lag, har rätt till utbildning i . En skola är dock inte skyldig att ta emot en elev om mottagandet medför att betydande organisa-toriska eller ekonomiska svårig-heter uppstår för skolan. Regeringen får meddela före- skrifter om villkor för antag- ning till en fristående skola. 2 c § ---------------------------------------------------------------- Vid en fristående skola skall det finnas en person som före- träder skolan. 6 §26 ---------------------------------------------------------------- ---------------------------------------------------------------- En godkänd fristående skola som En godkänd fristående skola som motsvarar skall motsvarar skall tilldelas bidrag för verk- av den kommun där skolan är samheten av elevernas hem- belägen tilldelas bidrag kommuner. För varje elev skall utifrån skolans åtagande och lämnas ett belopp som mot-sva- elevernas behov på samma rar den genomsnittliga kost- grunder och enligt samma naden per elev i hemkommunens prin-ciper som kommunen grundskola det pågående kalen- tillämpar i fråga om de egna deråret på den årskurs som grund-skolorna. Om en elev eleven tillhör. Vid har ett omfattande behov av tilldelningen får kommunen gör särskilt stöd, är kommunen inte ett avdrag som uppgår till skyldig att lämna bidrag till högst av den den fri-stående skolan för det framräknade genom- särskilda stödet om kommunens snittskostnaden. När kom-munen skolorga-nisation kan bestämmer avdragets storlek tillgodose elevens behov av skall den beakta bland annat särskilt stöd. Kom-munen är om den fristående skolan har skyldig att lämna bidrag särskilda kostnader på grund av endast för högst det elevantal 1. att skolan drivs av en som den fristående skolan i enskild fysisk eller juridisk samband med ansökan om person och inte av kommunen, godkännande har beräknat för de 2. att skolans åtagande första tre åren. omfattar elever med behov av särskilda stödinsatser, 3. att skolan erbjuder skol- hälsovård. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med-ge ett större avdrag än , om det finns särskilda skäl. Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje Om den fristående skolans bi-dragsår börjar . verksamhet skulle medföra be- Tilldelningen grundas på tydande negativa följder för antalet elever från kommunen i grundskoleverksamheten i be- den fristående skolan den 15 rörda kommuner får Statens sep-tember under bidragsåret. skolverk i samband med god- Bi-draget skall utbetalas med kännandet besluta att skolan en tolftedel . inte skall ha rätt till bidrag Utbetal-ningarna i enligt första stycket. av-passas efter ett beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning . För en skola som är nystartad, får bi- drag, som avser tiden juli- september månad, betalas ut samlat . För att en nystartad skola skall ha rätt till bidrag gäller dock att skolan skall ha ansökt om att bli godkänd före kalenderåret innan bidragsåret börjar. För att en nystartad skola Om en elev slutar i den skall ha rätt till bidrag fristående skolan efter den 15 skall skolan ha ansökt om att september bidragsåret är hem- bli godkänd före kommunen inte skyldig att kalenderåret innan skolan tilldela skolan bidrag för startar. än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade. Om en fristående skola, som Utbetalning av bidrag har tilldelats medel enligt enligt andra stycket får första stycket, har tagit in grundas på den kostnad som en elev som inte är hemkommunen faställt i sin hemmahörande i kommunen har budget för respek-tive kommunen rätt till ersättning kalenderår. Om det slutliga för sina kostna-der för elevens utfallet skulle bli högre än utbildning från elevens det i budgeten fastställda har hemkommun. den fristående skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Så-dan slutreglering skall ske se- nast efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella kalenderåret har lämnats över till fullmäktige. Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom särskilda föreskrifter eller andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning eller sådana skolor som enligt 7 § förklarat sakna rätt till bidrag. 7 §27 ---------------------------------------------------------------- ---------------------------------------------------------------- Fristående skolor, som har rätt Utbildningen vid fristående till bidrag enligt 6 §, får för skolor, som får bidrag enligt de elever som bidragen avser 6 §, skall för de elever som endast ta ut elevavgifter som bidragen avser vara är skäliga med hänsyn till de avgiftsfri. Eleverna skall sär-skilda kostnader som utan kostnad ha tillgång till skolan har, förutsatt att böcker, skrivmate-rial, kostnaderna kan anses rimliga verktyg och andra hjälp-medel för verksam-heten. som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Fristående skolor som har rätt till bidrag enligt 6 a § får för de elever som bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för verksamheten. ---------------------------------------------------------------- ---------------------------------------------------------------- Om , vid pröv- Om , vid pröv- ning av en ansökan om godkän- ning av en ansökan om godkän- nande som avses i 2 §, finner nande som avses i 2 §, finner att elevavgifterna vid skolan att skolan avser att ta ut inte kan anses skäliga, skall avgifter som strider mot verket, om skolan god-känns, första eller andra stycket, förklara att den inte skall ha skall verket, om skolan rätt till bidrag enligt 6 godkännas, förklara att skolan eller 6 a §. inte skall ha rätt till bidrag skall vidare enligt 6 eller 6 a §. förklara rätten till fortsatt skall vidare bidrag för-verkad, om en skola förklara rätten till fortsatt efter godkännandet tar ut bidrag för-verkad, om en skola elevavgifter som inte kan efter godkännandet tar ut anses skäliga. Innan ett sådant avgifter som strider mot beslut fattas skall skolan första eller andra stycket. ges möjlighet att ändra Innan ett sådant beslut fattas avgiftens storlek. skall skolan ges möjlighet att ändra avgiftens storlek. Beslut om att en skola inte Beslut om att en skola inte skall få bidrag får upphävas av skall få bidrag får upphävas av , om elevavgifterna , om avgifterna senare bedöms som skäliga. senare bedöms inte strida mot första eller andra stycket. 11 §28 Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning för skolpliktiga elever stå under tillsyn av . Skolorna är skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av . ---------------------------------------------------------------- I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 6 § skall den kommun där skolan är belägen ha insyn i verksamheten. Sådana skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta i den upp- följning och utvärdering som kommnen gör av sitt eget skol- väsende. Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i riks-omfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera eleverna och deras vårdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov. 16 a § ---------------------------------------------------------------- Den som är eller har varit verksam vid en fristående skola får inte obehörigen röja vad han i den elevvårdande verk-samheten har fått veta om nå-gons personliga förhållanden. Han får inte heller obehörigen röja uppgift i ärende om till- rättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. 17 §29 ---------------------------------------------------------------- Beslut av i Beslut av i ärenden om godkännande eller ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1, en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 § samt beslut i 5 eller 12 § i ärenden om bi- ärenden om elevavgifter enligt drag enligt 6 § andra stycket 7 § får överklagas hos allmän för- samt i ärenden om elevavgifter valtningsdomstol. enligt 7 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket 2 eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får överklagas hos . Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. Denna lag träder i kraft . Beträffande fristående skolor som har godkänts före ikraftträdandet skall vid tillämpningen av 9 kap. 12 § i fråga om återkallande av godkännande för fristående skolor 9 kap. 2 § i sin nya lydelse och 9 kap. 2 a - c §§ tillämpas . Bestämmelserna i 9 kap. 6, 7, 11 och 17 §§ i deras nya lydelse skall tillämpas på utbildning som äger rum efter . Vad som sägs i 9 kap. 6 § första stycket om en kommuns skyldighet att lämna bidrag endast för ett visst högsta elevantal skall tillämpas i fråga om skolor som startat efter . I fråga om fristående skolor som bedrivit verksamhet är kommunen skyldig att lämna bidrag endast för högst det elevantal som skolan fick bidrag för /97, eller om elevantalet var högre året innan, för högst det elevantal som skolan fick bidrag för /96. **FOOTNOTES** 24 Lydelse enligt prop. 1994/95:212. 25 Lydelse enligt prop. 1994/95:212. 26 Senaste lydelse 1995:816. Lydelsen enligt prop. 1994/95:212 har också beaktats. 27 Senaste lydelse 1994:739. 28 Senaste lydelse 1993:1679. 29 Lydelse enligt prop. 1994/95:212. Sammanfattning av betänkandet Fristående gymnasie-skolor (SOU 1995:113) Fristående gymnasieskolor är utbildningar som till innehållet motsvarar den kommunala gymnasieskolans utbildning på ett nationellt eller ett specialutformat program. Genomgången utbildning i dessa skolor skall ge samma möjligheter till yrkesliv eller fortsatta studier som avslutad utbild-ning i den kommunala gymnasieskolan. Ett nytt bidragssystem för fristående gymnasieskolor infördes . Regeringen kan på ansökan förklara en fristående skola berättigad till offentligt stöd, vilket kan bestå dels av bidrag från elevernas hemkommuner för utbildningen, dels av statlig tillsyn vilken i sin tur ger rätt till studiestöd för eleverna. Staten har ställt upp särskilda krav och villkor för skolor som vill ansöka om att bli berättigade till offentligt stöd. gällande reglerna finns i 9 kap. skollagen samt i förordningen (1993: 884) om offentligt stöd till fristående skolor. /95 fanns det 37 fristående gymnasieskolor. Elevantalet uppgick till drygt 2 400, vilket utgör av landets samtliga gymnasieelever. Utredningen om fristående gymnasieskolor syftar till att utreda frågor som rör villkor för att en fristående skola skall kunna förklaras berättigad till offentligt stöd. Utredningen utgår i första hand från rapporter och under- sökningar som belyser olika förhållanden i de fristående gym-nasieskolorna. En del uppgifter i rapporterna hänför sig emellertid till skolor som varit verksamma redan innan de nya bidragsreglerna började gälla. Det finns således få dokumenterade erfarenheter av hur nuvarande bidragssystem har fungerat. Diskussioner med skolledning, lärare och elever i samband med besök vid ett antal fristående gymnasieskolor, samt med representanter för myndigheter och organisationer, har gett informa-tion som kompletterar den skriftliga dokumenta- tionen. Sammantaget ger de olika erfarenheterna bilden av en väl fungerande verksamhet vid de fristående gymnasieskolorna. Elevernas prestationer är i stort sett jämförbara med vad elever i kommunala gymnasieskolor presterar. Endast ett fåtal kommuner, och då framför allt mindre kommuner, har bedömt att de fristående gymnasieskolorna har eller kan få påtagliga negativa följder för den kommunala gymnasieskolans utbild-ningsutbud eller för kommunens ekonomi. De fristående gymnasieskolor-na har ofta fått ersättning med belopp som varit högre än de av regeringen föreskrivna beloppen. De förslag och överväganden som redovisas innebär i flera avseenden en framskrivning av principer som i praktiken redan tillämpas. Villkor för att en fristående gymnasieskola skall förklaras berättigad till offentligt stöd De fristående gymnasieskolorna bör ges möjlighet att på lika villkor erbjuda utbildning som är likvärdig med den som den offentliga gymnasieskolan ger. Att villkoren skall vara lika och utbildningen likvärdig innebär inte att undervisningen måste vara likformig med den offentliga gymnasieskolans undervisning. De fristående gymnasieskolorna skall ha rätt att fritt utforma sin undervisning så långt det ryms inom kravet på likvärdig utbildning. Vad som däremot måste vara gemensamt är den värdegrund som utbildningen bygger på och målen för den offentliga gymnasieskolan. Utredaren föreslår en ändring av 9 kap. 8 § skollagen så att det tidigare villkoret skolan även i övrigt svarar mot gymnasieskolans allmänna mål ersätts av villkoret skolan även i övrigt väsentligen svarar mot gym-nasieskolans värdegrund och allmänna mål. Utredaren föreslår att det införs en bestämmelse i skollagen om att det skall finnas en rektor som har det övergripande ansvaret för skolans verk-samhet. Detta utesluter inte att den pedagogiska ledningen kan utövas av enskilda personer eller grupper inom skolan. Intyg som ersättning för betyg skall inte längre kunna ges. Utredaren har inte funnit skäl att ändra nu gällande villkor och princi-per beträffande : - Skolans läroplan, kurs- och timplan. - Intagningsvillkoren och urvalsgrunderna. - Betygen som skall vara jämförbara med betygen i den offentliga gymnasieskolan, vilket innebär att de numera skall vara mål- och kun- skapsrelaterade. - Undervisningen skall bedrivas av kompetenta lärare. - Den fristående gymnasieskolan skall inte ha påtagliga negativa effekter på gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet. Ordning för beslut om offentligt stöd skall besluta om en fristående skola skall förklaras berättigad till offentligt stöd. Beslutet skall avse ett visst antal elever. Ansökan för en angiven utbildning skall lämnas direkt till , som inhämtar kommunernas yttranden. Den kommun där skolan skall ligga skall yttra sig över de effekter den fristående skolan kan ha på gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet och därvid inhämta och bifoga närliggande kommuners ytt-randen, i förekommande fall även yttrande. Av kommuner-nas yttranden skall särskilt framgå effekter för utbildningsutbudet i den offentliga gymnasieskolan och på kommunens ekonomi. Bedömningen skall grundas bl.a. på elevantalet vid fullt utbyggd organisation i den fri-stående gymnasieskolan. Avvikelser från det beräknade elevantalet vid den fristående gymnasie-skolan får inte göras utan beslut. Om kommun och skola är överens om utökningen, skall detta anmälas till för att ett nytt beslut skall kunna utfärdas. I det fall kommun och skola inte kommer överens om utökningen, skall en ny ansökan lämnas till i van-lig ordning. Länsstyrelsernas ansvar för bedömning av effekterna för det offentliga skolväsendet föreslås upphöra. I konsekvens med förslaget att skall besluta om bidragsrätt till en fristående gymnasieskola, bör även besluta om att åter-kalla rätten till bidrag. beslut skall kunna överklagas hos allmän förvaltnings-domstol. De bidragsberättigade fristående gymnasieskolorna skall som stå under tillsyn. Den kommun där skolan ligger skall ha rätt till insyn i skolans verk-samhet. Som ett led i denna insyn bör skolan delta i den kommunala uppföljningen och utvärderingen i den utsträckning som kommunen och den fristående gymnasieskolan kommer överens om. Skolan skall som vara skyldig att delta i den nationella uppföljningen och utvär-deringen samt i riksomfattande prov i den ut- sträckning som beslutar. Om en fristående gymnasieskola har förklarats berättigad till offentligt stöd skall elevens hemkommun liksom nu lämna bidrag till skolan. Bidragsnivån skall i första hand fastställas i överenskommelse mellan den kommun där skolan är belägen och den fristående gymnasieskolan. Lägeskommunen skall fastställa bidragsnivån för samtliga bidrags-berättigade elever i skolan. Nationellt föreskrivna belopp skall inte längre förekomma.Om kom-munen och den fristående gymnasieskolan inte kommer överens om annat skall bidraget beräknas med utgångspunkt i skolans faktiska kostnader, baserat på skolans åtaganden och elevernas behov. Beräkningen skall ske på samma grunder och enligt samma principer som kommunen tillämpar i fråga om kostnader för elever som går i ett motsvarande program i en skola. När det gäller utbildningar på Naturbruks- och Omvård-nadsprogrammet skall skolan och lägeskommunen samråda med lands-tinget. Nuvarande begränsning av skolans rätt att ta ut elevavgifter skall finnas kvar oförändrad. Utredaren ansluter sig till förslag om att en be-stämmelse om tystnadsplikt, motsvarande den som finns i lagen om entreprenadförhållanden inom skolan, införs för personal vid fristående skolor. Lagförslag i betänkandet SOU 1995:113 Förslag till Lag om ändring i skollagen (1985:1100)