prop · GJ0313 · 1996-01-01 00:00:00 — Vidare anförs att storleken på portföljen, ca en tredjedel av obligationsmarknaden, gör att det är svårt för första-tredje fondstyrelserna att avvika från marknadens räntebind- ningstid. Således blir också ränterisken i stort sett densamma som marknadens genomsnittliga ränterisk. Avkastningen på de reala placeringarna mäts mot de gällande realavkastningskraven. Dessa placeringar är mindre omfattande vilket ger en större frihet för fonden att välja mellan relationen risk/avkastning. Kreditrisken bedöms av styrelserna som låg även om statens åtagande att banker och vissa andra kreditinstitut skall kunna infria sina förpliktelser i rätt tid (prop. 1992/93:135) skulle upphöra. Den samlade valutaexponeringen uppgick till ca . Fonden har investerat i utländska räntebärande värdepapper för ca . Därutöver ger utländska fastighetsinnehav upphov till en viss valutaexponering. Fastigheternas prisrisk mäts som ett procentuellt durationstal som visar värdeförändringen på fastighetsinnehavet vid en procentenhets förändring i mark- nadens realavkastningskrav. Risknivån mätt på detta sätt har ökat något . Någon större hyresrisk i fastighetsbeståndet anses inte föreligga till följd av god belägenhet, gott skick och låg vakansgrad. Slutligen konstaterar första-tredje fondstyrelserna i sin riskbedömning att någon egentlig likviditetsrisk inte föreligger och att säkerheten i de administrativa systemen är god. Avkastningsjämförelse och alternativa placeringsstrategier Första-tredje fondstyrelserna har i sin utvärdering gjort en jämförelse med avkastningen i livförsäkringsbolagen och lämnat exempel på alternativa place- ringsstrategier. En jämförelse i avkastning kan aldrig göras helt rättvis eftersom förutsättningarna i jämförelseobjekten skiljer sig åt. Fondstyrelserna är styrda av ett placeringsreglemente som skiljer sig från försäkringsbolagens placeringsregler i många avseenden. Sålunda är första-tredje fondstyrelserna i stor utsträckning hänvisade till att placera i räntebärande papper på den svenska marknaden, medan livförsäkringsbolagen bättre kan diversifiera sina portföljer genom att placera i fler tillgångsslag och i annan valuta. De är inte heller i samma grad hämmade av sin relativa storlek som AP-fonden. Totalavkastningen i fonden var . Den genomsnittliga ovägda avkastningen för de livbolag med vilka jämförelse gjorts var . är totalavkastningen för första-tredje fondstyrelserna bättre än för livbolagen. Den genomsnittliga avkastningen på för ligger i ovägt genomsnitt över de livbolagen. har realräntorna varit på en historiskt hög nivå vilket gynnat placeringar på räntemarknaden. Vid utgången av bestod första-tredje fondstyrelsernas portfölj till av räntebärande papper, medan livbolagen hade av placeringstillgångarna investerade i obligationer. Tabell 7 Genomsnittlig avkastning i ett antal livförsäkringsbolag och AP-fonden 1-3 Totalavkastning %FolksamSkandiaTryggWASA SPP AP- 1990 - 1994 Liv Liv 1 - 3 Obligationer och korta placeringar13,113,9 13,0 14,0 13,4 13,1 Lån 11,8 11,1 10,7 10,1 10,2 10,2 Aktier 5,8 8,0 8,0 8,8 10,0 - Fastigheter -3,6 -4,6 -6,6 -7,0 -8,2 -9,5 Genomsnitt 1990-19947,57,7 7,3 7,2 8,2 11,9 Genomsnitt 1989-199310,510,9 9,7 10,0 9,9 13,1 Genomsnittligt har alltså första-tredje fondstyrelserna uppnått en bättre avkastning på det förvaltade kapitalet än de livbolag som man jämfört med. Däremot är avkastningen på de enskilda tillgångsslagen något sämre. Det beror bl.a. på att livbolagen i större utsträckning utnyttjat möjligheten att investera i valuta vilket har gett en bättre avkastning i kronor räknat. De har även - i jämförelse med första-tredje fondstyrelserna - större möjligheter att ta positioner med en annan ränterisk än marknaden och därigenom uppnå en högre avkastning. För tillgångsslaget lån ligger första-tredje fondstyrelsernas avkastning i nivå med SPP och men lägre än i , och Skan- dia. Fondstyrelsernas jämförelsevis låga avkastning för detta tillgångsslag beror på att de har nedvärderat sina reala lån i takt med att realräntekravet har ökat. Dessutom är kreditrisken i första-tredje fondstyrelsernas låneverksam- het förhållandevis låg vilket ger lägre marginaler i jämförelse med livbolagen. Avkastningen på fastighetsinvesteringarna har för första-tredje fondstyrelserna varit lägre än för livbolagen. Sannolikt hänger det samman med att styrelserna till stor del investerade i fastigheter åren 1989 och 1990. Värdefallet har varit betydande. Skälet till att den genomsnittliga avkastningen trots allt varit hög är, som styrelserna konstaterar i sin utvärdering, att de kunnat dra nytta av att reglementet föreskriver att placeringar främst skall göras på räntemarknader. I redogörelsen för de alternativa placeringsstrategierna har fondstyrelserna jämfört den faktiska portföljen med tre möjliga placeringsalternativ. I den första har man avstått från att investera i fastigheter och i de två övriga utnyttjat fastighetskvoten resp. valutakvoten fullt ut. Dessa strategier är i viss mån hypotetiska eftersom det inte är praktiskt möjligt att under hela mätperioden till fullo utnyttja fastighetskvoten eller ha maximal tillåten exponering i valuta. Det kan emellertid konstateras att det 1994 hade varit bättre att avstå från fastighetsinvesteringar och lägga en större andel av portföljen i valuta. 4.2 Sammanfattning av fjärde och femte fondstyrelsernas resultatuppföljning Fjärde fondstyrelsen har inkommit med en utvärdering som är mer utförlig än fjolårets. Den redogör för de olika målsättningar som styrelsen har satt upp och jämför avkastningen på styrelsens placeringar med indexutveckling på resp. marknad. Den långsiktiga målsättningen angiven i utvärderingen är att "totalavkast- ningen sedd skall något överträffa ett avkastningsindex för Stockholmsbörsen". Fjärde fondstyrelsen har av tillgångarna placerade på den svenska börsen, utomlands, i onoterade värdepapper och resterande del i likvida tillgångar som kassahållning. Portföljens totalavkastning påverkas därför mest av utvecklingen på Stockholmsbörsen. har fondkapitalets genomsnittliga avkastning varit något vilket styrelsen jämför med ett genomsnitt på den svenska marknaden på . Denna, högre, avkastning motsvarar eller mer än en femtedel av fondkapitalet vid utgången av . Även i ettårsperspektivet konstaterar styrelsen att en meravkastning nåddes på över Findatas avkastningsindex. Avkastningen på fondens totalkapital, som inkluderar utdelnings- och ränteintäkter, var . Placeringsinriktningen var i huvudsak oförändrad . Fjärde fond- styrelsen har en relativt stor andel av portföljen investerad i kemisk industri. Det har starkt bidragit till den högre avkastningen . För innebar det däremot en försämring av avkast- ningen eftersom kemisk industri hade i jämförelse med andra tillverkande industrier en relativt dålig utveckling. Av samma skäl ändrades portföljsamman- sättningen något, så att värdet på andelen verkstadsaktier ökade och kemisk industri minskade. Innehaven i utländska aktier är så små att de endast marginellt påverkar totalavkastningen av portföljen. Den långsiktiga målsättningen är emellertid att utlandsportföljen skall bidra positivt till totalavkastningen. Fondstyrelsen framhåller att en icke mätbar men betydande effekt av den utländska förvaltningen är att den ger kunskap om svenska företags konkurrenter och branscher samt om utländska ekonomier. har den genomsnittliga avkastningen på utländska aktier varit , mätt i svenska kronor. Investeringar i onoterade aktier har inte bidragit positivt till totalavkast- ningen . Fondstyrelsen bedömer det dock som troligt att dolda reserver ligger i dessa investeringar, men någon beräkning har inte gjorts. De likvida medlen har gett en högre av- kastning i jämförelse med ett index över 6 månaders statsskuldväxlar. Den genomsnittliga avkastningen har varit för fondstyrelsen och för marknaden uttryckt som genomsnittlig enkel årsränta. Likviditetshanteringen var däremot mindre lyckosam. Årsavkastningen var vilket jämförs med marknadens riskfria avkastning på . Femte fondstyrelsens resultatuppföljning består endast av två tabeller. Fondens portfölj jämförs med Veckans Affärers index och avkastningen på likvida medel jämförs med utvecklingen på statsskuldväxlar. Avkastningen på den redovisade utvecklingen av portföljen är lägre än index. Avkastningen på de likvida medlen var för fonden och för 6 månaders statsskuldväxlar. 4.3 Regeringens utvärdering av fondstyrelsernas resultat Avkastningen som redovisas i tabellerna för de fem fondstyrelserna är beräknad genom att det marknadsvärderade resultatet är satt i relation till fondkapitalet vid årets början. För fjärde och femte fondstyrelserna har det ingående fondkapitalet justerats med de rekvirerade medlen från första-tredje fondstyrelserna. Hänsyn har därvid tagits till hur stor del av året som kapitalet har varit disponibelt för styrelsen. Måttet på avkastningen är bara ett sätt att mäta hur fondkapitalet har utvecklats i resp. styrelse. Det är statiskt så till vida att det inte tar hänsyn till risknivån eller förutsätt- ningarna för förvaltningen. En hög risknivå förväntas ge en hög avkastning men ur ett teoretiskt perspektiv är det inte bättre än en låg avkastning med låg risknivå. Förutsättningarna för AP-fondens placeringar skiljer sig, som nämnts tidigare, från andra institutioner men också fondstyrelserna emellan. En jämförelse mellan styrelserna haltar således, men med givna förutsättningar visar avkastningsmåttet hur de olika styrelserna klarar av sin förvaltning. Över en femårsperiod kan i resultatet utläsas den långsiktiga utvecklingen även om valet av period också kan påverka resultatet. Exempelvis kommer inte det för aktiemarknaden dåliga att vara med i utvärderingsperioden vilket torde ge en stor effekt på resultatet. Genom att jämföra avkastningen med relevanta index går det att se hur väl förvaltningen har lyckats i jämförelse med marknadsutvecklingen. Utvärdering av första-tredje fondstyrelsernas resultat Första-tredje fondstyrelserna hade ett nollresultat vilket var något bättre än index som hade negativ utveckling. Avkastningen har jämförts med ett totalindex över statens upplåning på penning- och obligationsmarknaden samt bostadsinstitutens obligationer. Jämförelsen är inte invändningsfri eftersom fonden placerar i fastigheter och andra realtillgångar som inte finns i det jämförda indexet. Den relativa storleken på de räntebärande placeringarna gör emellertid att jämförelsen med det valda indexet är relevant. Det kan konstateras att avkastningen har varit god . Avkast- ningen har varit i genomsnitt . Fondstyrelserna har med marginal klarat av att realsäkra kapitalet under den inledande delen av då realavkastningen i genomsnitt har varit . har realräntorna legat på historiskt höga nivåer vilket visat sig positivt för fondens utveckling. Jämförelseindex har haft en procentenhets bättre avkastning. En förklaring härtill är att fastighetsin- vesteringarna inte har bidragit positivt till fondens avkastning. Beloppsmässigt gjordes stora investeringar i fastigheter . Därefter har prisfallet varit drastiskt och medfört att totalavkastningen i tillgångsslaget fastigheter i genomsnitt varit -9,. Fastigheter har köpts in för sammanlagt . Ned- skrivningarna av fastigheterna enligt lägsta värdets princip uppgick till sammanlagt . Det motsvarar av fondkapitalet. Tabell 8 Resultat i Första-tredje fondstyrelserna 1991 1992 1993 1994 1990- Marknadsvärderat resultat45 57 55 83 0 Fondkapital 387 442 484 546 518 Avkastning i % 13,2 14,7 12,4 17,1 - 11,3 Index* 13,5 18,4 12,4 19,8 -1,0 12,3 Real avkastning** 2,2 6,2 10,3 12,7 -2,3 5,7 *Öhmans totalindex ** KPI-förändringen, Dec-Dec. Fondstyrelserna har under slutet av börjat investera i utländska obligationer och får därigenom en valutaexponering. Denna verksamhet är ny och är ännu inte meningsfull att utvärdera. Regeringen finner att första-tredje fondstyrelsernas resultat är tillfreds- ställande . Särskilt bra är utvecklingen av obligationsportföljen. Fastighetsinvesteringarna har emellertid inte bidragit till att förbättra avkastningen. Med hänsyn till den deprecierade kronan hade det varit fördelaktigt med en större valutaexponering. Sammantaget har dock den genomsnittliga avkastningen varit hög och verksamheten utvecklats på ett till- fredsställande sätt. Den inlämnade utvärderingen är mycket genomgripande och ger en god överblick av första-tredje fondstyrelsernas verksamhet. Utvärdering av fjärde och femte fondstyrelsernas resultat Avkastningen jämförs med Findatas avkastningsindex som innehåller re- investerade utdelningar. Jämförelsen är inte helt rättvis. Fondstyrelsernas av- kastningskrav ger upphov till utflöde ur fonden. För femte fondstyrelsen blir denna effekt större än för fjärde. Det beror på att dess grundkapital utgör en större andel av fondkapitalet än motsvarande relation i fjärde fondstyrelsen. De likvida medlens storlek, som utgör av fondkapitalet och är placerade på räntemarknaden, gör också att jämförelsen med index haltar något eftersom index bara innehåller aktieplaceringar. Styrelserna får vidare placera av sina tillgångar i utländska aktier. I det jämförda indexet ingår emellertid endast aktier noterade på . Eftersom de utländska investeringarna inte kan bli större än att de påverkar resultatet marginellt är ändå jämförelsen med Findatas avkastningsindex relevant. Fjärde fondstyrelsen har något bättre avkastning på fondkapitalet än index. har man lyckats nå en genomsnittlig avkastning på vilket är bättre än index. Fond- kapitalet beräknat till marknadsvärde uppgick till . Fonden har sedan den inrättades sammanlagt fått tillskjutet . Beräknat i dagens penningvärde motsvarar det . Skillnaden mellan fondkapitalet och det uppindexerade grundkapitalet, ca , motsvarar de ackumulerade vinsterna utöver den avkastning som inbetalats till första-tredje fondstyrelserna. Kapitalet har ökat sitt reala värde med i genomsnitt . Tabell 9 Resultat i fjärde fondstyrelsen 1991 1992 1993 1994 1990- 1994 Marknadsvärderat resultat-4,43 2,9 10,9 2,5 Fondkapital 19,3 22 25,2 35,9 39,1 Avkastning % -18,8 15,6 13,3 43,3 6,9 10,2 Index* % -30 8,4 2,3 56,3 6,5 5,3 Real avkastning** % -27,3 7,0 11,2 37,9 4,5 4,5 *Findatas avkastningsindex ** KPI-förändring, Dec-Dec Fjärde fondstyrelsernas utvärdering är mer utförlig och genomgripande än . Utvärderingen ger ett gott underlag för regeringens möjligheter till insyn och analys av medelsförvaltningen. Utöver de komponenter fjärde fondstyrelsen behandlat i utvärderingen vill regeringen i likhet med vad som angavs i föregående års skrivelse endast peka på några ytterligare moment som kan vara av värde för utvärderingen. Styrelsens utvärdering kan t.ex. innehålla en analys av avkastningen vid alternativa placeringsstrategier samt en jämförelse med andra kapitalförvaltare med motsvarande placeringsmöjligheter. Regeringen konstaterar att fjärde fondstyrelsen uppnått en mycket god avkast- ning och att den med marginal har klarat avkastningskraven och uppsatta mål. Femte fondstyrelsen hade avkastning på fondkapitalet vilket är något lägre än index. Den reala avkastningen var . En svag utveckling på aktiemarknaden har bidragit till att avkastningen är betydligt lägre än föregående år. Över en femårsperiod har den genomsnittliga avkastningen på fondkapitalet varit högre än index. Den genomsnittliga reala avkastningen var . Tabell 10 Resultat i femte fondstyrelsen 1991 1992 1993 1994 1990- 1994 Marknadsvärderat resultat-0,30,4 0,3 1,3 0,2 Fondkapital 1,6 2,6 3,3 4,5 5,4 Avkastning % -26 16,8 9,6 38,5 4,8 6,6 Index* % -30 8,4 2,3 56,3 6,5 5,3 Real avkastning** % -33,1 8,1 7,5 33,3 2,4 1,2 *Findatas avkstningsindex ** KPI-förändring, Dec-Dec Från femte fondstyrelsen saknas en egentlig utvärdering av den egna förvaltningen. Skyldigheten att till regeringen lämna in en sådan utvärdering följer av 16 a § jämförd med 43 § AP-fondsreglementet. I förarbetena finns närmare angivet vad utvärderingen bör innehålla (prop. 1992/93:206 s. 41). Regeringen lämnade i förra årets skrivelse, med utgångspunkt i nämnda motiv, exempel på vilka moment som kan beröras i en utvärdering. En beskrivning av de mål fonden har satt upp samt en genomgång av medelsförvaltningen är av vikt för allmänhetens insyn i förvaltningen av AP-fondsmedlen. En väl genomförd utvärdering kan också förväntas bidra till en effektiv förvaltning. Sammanfattningsvis anser regeringen att det är otillfredställande att femte fondstyrelsen, utan för- , inte har uppfyllt skyldigheten i AP-fondsreglementet. Fjärde och femte fondstyrelsernas aktieportföljer En aktieportföljs avkastning kan variera beroende på en mängd icke påverkbara faktorer. Emellertid går det att med ganska stor säkerhet utvärdera de strategiska besluten som ligger bakom sammansättningen . Femte fondstyrelsen har haft med lägre avkastning än fjärde fondstyrelsen. Skillnaden i resultat kan bero på många olika faktorer men nedan görs ett försök att förklara några av dessa. En högre avkastning än index kan uppnås om portföljens sammansättning avviker från aktiemarknadens fördelning på branscher och bolag. Genom att koncentrera innehaven på ett fåtal branscher eller genom att låta deras andel i aktieportföljen vara en annan än branschernas andel på aktiemarknaden kan denna högre avkastning uppnås. Både fjärde och femte fondstyrelserna har under 1990- talet haft en mer koncentrerad portfölj. Denna koncentration, som är en medveten strategi, är troligtvis en av förklaringarna till styrelsernas meravkastning i förhållande till index. En sådan strategi innebär ett högre risktagande men med rätt val av aktier kan meravkastningen uppnås. Den fundamentala analysen är avgörande för att en sådan strategi skall lyckas. Fjärde fondstyrelsen har höga andelar av verkstads-, kemi- och skogsaktier. av innehaven var inom dessa branscher. Femte fondstyrelsen har valt en något annorlunda branschviktning av portföljen. De har haft en relativt stor andel kemiska aktier (t.ex. läkemedel) och legat underviktade i verkstads- och skogsaktier i förhållande till branschernas andel på aktiemarknaden. Under en uppgångsfas i konjunkturen brukar generellt s.k. cykliska aktier som verkstads- och skogsaktier utvecklas bättre än genomsnittet. Kemisk industri är däremot mer stabil över konjunkturcyklerna. Överviktningen i cykliska aktier hos fjärde fondstyrelsen har troligen under slutet av bidragit till en meravkastning eftersom ekonomin befinner sig i en uppgångsfas. Valet av aktier inom branscherna påverkar givetvis också utfallet även om en väl sammansatt portfölj normalt kan diversifiera bort risken som är förknippad med enskilda bolag. Det bör nämnas i sammanhanget att aktier som påverkas mindre av konjunktursvängningar anses ofta mindre riskfyllda och bör därför också, i alla fall teoretiskt, ge en något lägre avkastning. Tabell 11 Fördelning på branscher i % av portfölj- värdet 1990-1994 Genomsnitt Genomsnitt Index i av för portföljen marknaden perioden* Verkstadsindustri41 26 34 Kemisk industri24 37 20 Skog 9 6 8 Övrigt 22 31 40 Index för kemisk industri har utvecklat sig bäst . Det kan förefalla märkligt att femte fondstyrelsens strategi med överviktning inom läkemedelssektorn inte har gett en meravkastning i förhållande till den fjärde fondstyrelsen. Förklaringen ligger i att index i tabellen enbart hänför sig till den svenska börsen och i mycket hög grad är påverkat av Astras exceptionella utveckling. Astras kursutveckling har genom bolagets storlek en stor påverkan på index för kemisk industri. Femte fondstyrelsens största enskilda innehav är i den schweiziska kemikoncernen och utgör således en väsentlig andel av deras viktning inom branschen kemisk industri. I den fjärde fondstyrelsen är det största enskilda innehavet . Denna skillnad är avgörande för att förklara varför index i tabellen inte återspeglas i resp. fondstyrelses avkastning. Vidare är fjärde fondstyrelsens stora innehav i en ytterligare förklaring till att den nått en högre avkastning än femte fondstyrelsen. Sammanfattningsvis kan det konstateras att första-tredje fondstyrelserna har haft den högsta avkastningen . Dess genomsnittliga avkastning är bättre än för fjärde resp. femte fondstyrelserna. Även index för en räntebärande portfölj har utvecklat sig bättre än index för en aktieportfölj. Det har således varit bättre att investera i räntebärande tillgångar än att investera medlen i aktier . Naturligtvis påverkar den valda utvärderingsperioden resultatutfallet. Stora svängningar i ekonomin har i hög grad påverkat resultaten i fondstyrelserna. Det gör också att utfallet kan komma att förändras relativt kraftigt framöver. Utvecklingen har inneburit stigande börskurser vilket kan ge den omvända bilden. Pensionskapitalet har varit realsäkrat vilket är viktigt med tanke på att pensionsåtagandena är värdesäkrade för inflation. Tabell 12 Genomsnittlig årlig avkastning i Första- femte fondstyrelserna 1990-1994 Procent Fondstyrelse 1-3 4 5 Avkastning 11,3 10,2 6,6 Index 12,3 5,3 5,3 Real avkastning 5,7 4,5 1,2 beslutade att inom AP-fondsystemet inrätta fem löntagarfondstyrelser som skulle göra placeringar på riskkapitalmarknaden. Efter riksdagsbeslut avvecklades löntagarfondstyrelserna . De tillgångar och skulder som då förvaltades av styrelserna fördes över till gemensam förvaltning av en nyinrättad avvecklingsstyrelse (Fond 92-94). Fond 92-94:s uppgift har varit att förvalta medlen och förbereda en total utskiftning av dessa. När Fond 92-94 började sin verksamhet uppgick den marknadsvärderade kapitalbehållningen till . Efter riksdagsbeslut har bl.a följande utskiftningar gjorts. utskiftades till riskkapitalbolag. utskiftades till tre forskningsstiftelser och finansierade en övergång till stiftelseform för och högskolor. Vidare utskiftades - med undantag för som utskiftades till staten - resterande medel till sex forskningsstiftelser och en kulturstiftelse. med denna utskiftning överfördes till Kammarkollegiets förvaltning en aktiepost i som undantagits från utskiftning för att täcka en av tredje löntagarfondstyrelsen utställd köpoption rörande dessa aktier. Till Kammarkollegiet överfördes även vilka avsågs täcka Fond 92- 94:s behov av medel för verksamheten t.o.m. . Sammanlagt har Fond 92-94 betalat ut . lämnade Fond 92-94:s styrelse en slutrapport per . Styrelsen ansåg sig därmed ha fullgjort sitt uppdrag och begärde därför att bli entledigad från uppdraget. Eftersom AP-fonds-reglementet kräver att redovisning sker per kalenderår tillsatte regeringen emellertid en ny styrelse. Vad gäller den faktiska förvaltningen utvecklade sig aktie- portföljen väl till . Port- följvärdet steg jämfört för Affärsvärldens generalindex. redovisade Kammarkollegiet till regeringen att det ovan nämnda optionsavtalet delvis lett till lösen och inbringat ca samt att den aktiepost som inte lösts, uppgående till ca , förvarades hos kollegiet. Kammarkollegiet redovisade vidare att en kvarstående fordran som Fond 92-94 haft på slutligen reglerats i samband med en ackordsuppgörelse och att en likvid erhållits på . hade dessutom kvar ca , vilka hade reserverats för utbetalningar av sparpremier inom det premiegrundande allemanssparandet. Slutligen hade Kammarkollegiet kvar ca av de medel som reserverats för Fond 92-94:s verksamhet. Samman- fattningsvis fanns således tillgångar till ett marknadsvärde av ca kvar som omfattades av tidigare utskiftningsbeslut men som ännu inte hade skiftats ut. Mot bakgrund av underskottet i statsfinanserna föreslog regeringen i kompletteringspropositionen (1994/95:150 s. 122 f) att tidigare riksdagsbeslut skulle ändras så att dessa medel inte skulle utskiftas utan behållas inom Allmänna pensionsfonden och förvaltas av Fond 92-94. Regeringen föreslog också att bestämmelserna som reglerade Fond 92-94:s verksamhet skulle fortsätta att gälla efter . Regeringens förslag har antagits av (1994/95 NU28, rskr. 1994/95:444, SFS 1995:855 och 856).