prop · GJ03138 · 1996-01-01 00:00:00 — har fördelats till ny-, om- och tillbyggnad samt till renovering av lokaler för ungdomsverksamhet. Drygt 80 föreningar och organisationer har erhållit denna typ av stöd. 6.3.9 Utvecklingsarbete för att stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhället har fördelat arvsfondsmedel till lokala projekt för ökat ungdomsinflytande i de kommunala beslutsprocesserna. Satsningen utgör en fortsättning på tidigare arbete inom ramen för stöd till lokala träffpunkter och demokratiprojekt för att öka ungdomars möjligheter att påverka de egna uppväxtvillkoren. Projektstödet har främst beviljats lokala ungdomsföreningar men också nybildade ungdomsgrupper/ungdomsråd har i samverkan med kommuner erhållit stöd. Projekt där den lokala förankringen varit tydlig och där kommunen medfinansierat verksamheten har prioriterats. Sammanlagt har 34 projekt beviljats stöd med . 6.3.10 Utveckling av lokala projekt med arbetslösa ungdomar Med syfte att stödja nyskapande verksamheter utanför de reguljära ar- betsmarknads- och utbildningssystemen har lokala sysselsättningsprojekt erhållit stöd från . Verksamheterna har byggt på ungdomars egna initiativ och kreativitet. I de flesta fall har projekten genomförts av ideella organisationer i samverkan med arbetsförmedlingen/länsarbetsnämnden och kommunen. har fördelats till 51 projekt. Som ett led i utvecklingarbetet har särskilda konferenser genomförts för att utbyta erfarenheter mellan projekten. De lokala projekten har varit ett viktigt kompetenshöjande komplement till övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. erfarenheter har bl.a. tagits tillvara när det gäller insatser för ungdomar inom den svenska delen av EU''''s socialfond, mål 3. 6.3.11 Lokalt utvecklingsarbete i samverkan () Regeringen beslutade (FU 1664/90) att ge Barn- och i uppdrag att genom särskilda överenskommelser med kommuner, föreningar och andra organisationer stimulera ett intensifierat lokalt utvecklingsarbete för ungdomar i utsatta livssituationer. För detta ändamål avsattes ur Allmänna arvsfonden. Åtgärderna skulle i första hand riktas för att förbättra ungdomars villkor i befolkningstäta bostadsområden. Den övergripande arbetsplanens huvudsakliga syfte var att: * utveckla metoder för individinriktat projektarbete, * utveckla metoder för allmänt förebyggande insatser samt * stimulera ökad lokal samordning mellan föreningsliv och offentlig sektor. De lokala Plus-projekten (Projekt för Lokal Utveckling genom Samverkan) har under 1991-1994 bedrivits i tolv bostadsområden i , , , och . Sammanlagt har ett sjuttiotal föreningar beviljats medel till en summa av vilket redovisas närmare i bilaga 7. Till utvärderingsarbetet avsattes samt till utbildnings-, informations- och övriga stödinsatser ytterligare . Redan i initialskedet av kopplades kvalificerade utvärderare till de lokala projekten för att följa och dokumentera arbetet. Utvärderarna har haft en viktig roll som mentorer och samtalsparter för såväl projektsamordnare som föreningsledare. Detta har, utöver den utökade kunskapen om de kontinuerliga processerna inom projekten medverkat till att de respektive lokala och centrala projektmålen ständigt har kunnat diskuteras och revideras. De lokala aktörerna i projekten har också haft stort stöd av utvärderingsinsatserna. Erfarenheterna av dessa kommer särskilt att beaktas när det gäller fortsatt utvecklingsverksamhet inom ramen för stöd ur Allmänna arvsfonden. 6.4 Verksamhet till förmån för vuxna personer med funktionshinder (förteckning redovisas i bilaga 5) har sammanlagt ca fördelats till 187 projekt som rör personer med funktionshinder. 6.4.1 Arbete och sysselsättning 13 projekt med syfte att pröva och utveckla nya former för arbete och sysselsättning för personer med funktionshinder har beviljats stöd med sammanlagt . Flera av projekten handlar om att organisationer för personer med psykisk störning startat kooperativ med olika 6.4.2 Datateknik och handikapp Området har också varit prioriterat. Bland annat utgick sammanlagt ca till organisationer som själva eller tillsammans med bedrev försöksverksamhet med syfte att öka funktionshindrade personers självbestämmande och oberoende genom datatekniska hjälpmedel. Ca har fördelats till 19 olika projekt. Så har t.ex. tillsammans med , Ungdomar och Vuxna och och Skrivsvårigheter fått stöd för projektet prov av anpassad körkortsteoriutbildning med interaktivt datorstöd för personer med läs- och skrivsvårigheter eller begåvningsmässiga funktionshinder och beviljats medel för ett informationscenter för döva. 6.4.3 Fritid och idrott beslutade regeringen att skulle avsättas för att utveckla området handikappidrott. Projektens syfte är dels att försöka öka intresset hos fler personer med funktionshinder att pröva olika idrottsaktiviteter, dels anpassa idrotten så att fler kan delta i ordinarie idrottsutbud. Under budgetåret har beslut om stöd fattats med ett sammanlagt belopp av ca för 38 olika projekt som rör området. Projekten kommer att utvärderas genom i samarbete med . I syfte att utveckla sport- och hobbyhjälpmedel för personer med funk- tionshinder beslutade regeringen dessutom att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande. Beloppet avsåg av en treårig försöks- och utvecklingsverksamhet som skall bedrivas tillsammans med handikapporganisationerna. Verksamheten skall syfta till att utveckla modeller för hur hjälpmedel för sport och hobby skall bli mer tillgängliga för personer med funktionshinder. Olika insatser för att förbättra och systematisera information och rådgivning skall prövas. I arbetet ingår också att bygga upp samarbetsformer mellan brukarna och deras organisationer, lands- tingens hjälpmedelscentraler, kommuners kultur- och fritidsförvaltningar, olika föreningar samt sport- och fritidsanläggningar. 6.4.4 Information och utbildning Behovet av information och kunskap om olika funktionshinder är stort hos allmänhet, personalgrupper och beslutsfattare. 66 projekt med inriktning på informations- och utbildningsinsatser har beviljats stöd med sammanlagt nära . beslutade regeringen avsätta sammanlagt för att frivilligorganisationer skall kunna sprida information om för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. av dessa medel har ställts till förfogande för att tillsammans med handikapporganisationerna framställa ett basinformationsmaterial som ideella organisationer skall kunna använda i informationsarbetet. 6.4.5 Funktionshindrade med invandrarbakgrund Regeringen beslöt att avsätta sammanlagt för att öka möjligheterna för funktionshindrade personer med invandrarbakgrund att bli mer delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap. Denna grupp möter ofta särskilda svårigheter. De nås ofta inte av information om sina rättigheter och vilka olika former av stöd som finns, och många känner sig inte hemma vare sig inom handikapporganisationer eller invandrarorganisationer. har delats ut till projekt inom detta område. Bland annat har SIOS (Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i ) fått stöd med för att i samarbete med handikapporganisationerna och i skolan, förbättra stödet till invandrarelever med funktionshinder. utvecklar modeller för hur fler psykiskt störda med invandrarbakgrund kan bli delaktiga i föreningens verksamhet. Flera handikappförbund och invandrarförbund har också fått stöd för att utöka sina informationsinsatser riktade mot funktionshindrade personer med invandrarbakgrund. Arvsfondsdelegationen har beslutat avsätta sammanlagt ur fonden för att dokumentera de projekt som fått stöd inom detta område samt området Kvinnor med funktionshinder. Syftet är att i reportageform skildra några av projekten medan de pågår, för att sprida idéerna och möjliggöra ett utbyte mellan olika projekt och organisationer. Dokumentationen beräknas bli klar . 8 projekt som omfattar teater och annan konstnärlig verksamhet där personer med funktionshinder själva är aktörer har beviljats stöd med sammanlagt nära . 6.4.7 Kvinnor med funktionshinder I de flesta handikappgrupper är kvinnorna i majoritet. Även om livet för kvinnor med funktionshinder liknar andra kvinnors liv, med familj och yrkesarbete, har dessa kvinnor förutom omsorgen om barn, hem och arbete ett funktionshinder som tar tid och kraft. De upplever ofta att de är handikappade i dubbel bemärkelse. De ställer inte heller samma anspråk på samhällets stödåtgärder som män med funktionshinder, vilket leder till att kvinnor ofta missgynnas. Fler kvinnor än män anser sig behöva mer praktisk daglig hjälp än de får, det tycks också vara så att kvinnor i mindre utsträckning än män får stöd genom avancerad teknisk utrustning. Fler kvinnor med funktionshinder än män i samma situation är arbetslösa och de deltar inte i samma utsträckning som män i politiskt, fackligt och annat samhällsarbete. beslutade därför regeringen att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 avsätta sammanlagt för praktisk utvecklingsverksamhet i syfte att förbättra villkoren för kvinnor med funktionshinder. har 8 projekt beviljats stöd med sammanlagt . har på samma sätt som för satsningen Invandrare och handikapp ett arbete påbörjats med att dokumentera de projekt som beviljats stöd inom detta område. Under /95 beviljades stöd med sammanlagt ca som bidrag till 14 projekt rörande ny-, om- och tillbyggnader av handikapporganisationers rekreationsanläggningar. För att underlätta för personer med funktionshinder att arbeta vid handi- kapporganisationernas kanslier har stöd lämnats med ca för modern och anpassad administrativ utrustning till 29 organisationer. Förändringar i lagstiftning, decentralisering och andra samhällsförändringar m.m. ställer stora krav på handikapporganisationernas kompetens och organisation. I takt med samhällsinsatsernas decentraliseringssträvanden krävs att handikapporganisationerna flyttar tyngdpunkten från centralförbunden till lokal- och länsföreningarna. 19 projekt med denna inriktning har beviljats stöd med ca . Projekten har ofta stora inslag av utbildning men tyngdpunkten är utveckling av verksamheten. 7 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Genom stöd ur Allmänna arvsfonden har föreningar och andra organisationer kunnat förverkliga nya idéer och visioner som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som föreningar och organisationer själva ansvarat för och som kompletterat de samhälleliga verksamhetsformerna men också verksamhetsformer som samhället svarar för men som brukarorganisationerna fått ett ökat inflytande över. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt medverka till att stärka den sociala välfärden för fondens målgrupper. I det följande redovisar regeringen den inriktning av stödet som är aktuell för den närmaste framtiden. Utöver nedan angivna områden kommer medel liksom tidigare också ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsverksamhet inom nya områden. 7.1 Verksamhet till förmån för barn Samhällets särskilda ansvar för att barn växer upp under trygga och goda förhållanden kommer till uttryck bl.a. i socialtjänstlagen. Där åläggs socialnämnderna att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos alla barn. För att hindra att barn far illa är det viktigt att utveckla ett varierat utbud av insatser som syftar till att stödja barn och föräldrar. Som komplement till vad samhället erbjuder behövs det arbete som utförs genom ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. omfattade barnomsorgen av barnen i åldrarna . Allt eftersom barnomsorgen byggs ut, blir frågan om den mindre andel barn som står utanför barnomsorgen allt viktigare. Det gäller barn vars föräldrar inte får eller efterfrågar barnomsorg. I de alltmer segregerade bostadsområdena i och omkring storstäderna, där antalet långtidsarbetslösa föräldrar är stort liksom andelen familjer med invandrarbakgrund, ensamstående föräldrar och föräldrar med sociala problem, är det särskilt allvarligt att barnen inte nås av någon förskole- eller fritidsverksamhet. Nya verksamhetsformer och metodutveckling för att bidra till dessa barns integrationsmöjligheter, språk- och psykosociala utveckling kommer att prioriteras inom ramen för den satsning på alternativ barnomsorg i storstadsområden som regeringen beslutade om . Utvecklingsverksamhet behövs också för att öka förståelsen och kommunikationen mellan invandrar- familjer och andra familjer. Genom FN:s konvention om barns rättigheter har inte bara barnets behov, utan också frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. En bevakning av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv behöver vidareutvecklas liksom bevak- ningen av barns och ungdomars delaktighet i kultur- och samhällslivet. Ett barnperspektiv behöver också utvecklas för att tillgodose barns behov i den fysiska och sociala planeringen av samhället. har tagit emot ett stort antal barnfamiljer med krigsupplevelser. Personal inom barnhälsovård, barnomsorg och skola har ansvar för att möta dessa flyktingfamiljer på bästa sätt. Föräldrar och barn behöver få stöd och hjälp för att kunna bearbeta sina upplevelser och växa in i det svenska samhället. Inom en del frivilligorganisationer finns en särskild kompetens på detta område som bör kunna komma såväl personal, som kommer i kontakt med dessa flyktingfamiljer, som familjerna själva till godo. Flera undersökningar visar att barn i missbrukarfamiljer riskerar att fara illa på olika sätt. Man räknar med att ca 150 000 - 200 000 barn i växer upp i familjer där minst en förälder har missbruksproblem. Det finns dock relativt få verksamheter i landet som vänder sig till dessa barn. Missbruk är ofta ett dolt problem vilket bidrar till att få av barnen får det stöd och den hjälp de behöver. Det finns därför ett stort behov av att utveckla verksamhetsformer som på olika sätt stödjer barnen och förebygger bland annat eget missbruk senare i livet. Under 1980- och ökade antalet anmälningar om misstänkta sexuella övergrep. har anmälningarna om misstänkt misshandel ökat medan anmälningarna om misstänkta sexuella övergrepp planat ut. Det är ytterst som har ansvar för att barn som blivit utsatta för sexuella övergrepp eller annan form av övergrepp får den hjälp de behöver men frivilligorganisationer med specialkompetens på området fyller en viktig funktion när det gäller att utveckla metoder för att hjälpa dessa barn. Många barn bor numera helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder. Det har i undersökningar visat sig att dessa barns uppväxtvillkor i flera avseenden är annorlunda än villkoren för barn som bor med två föräldrar. Bland barn som far illa på olika sätt är barn med dålig eller ingen kontakt med sina fäder överrepresenterade. Det är därför angeläget att uppmärksamma projekt inom detta område. Utvecklingsverksamhet för att motverka våld och mobbning kommer att uppmärksammas liksom projekt som rör våld i media och dess påverkan. Barn med funktionshinder har samma behov som andra barn och samtliga de prioriterade områden som beskrivits här gäller även dem. Därutöver finns behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt för barn med funktionshinder att utvecklas på bästa sätt, att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid och att få tillgång till det stöd som behövs för att funktionshindret skall utgöra minsta möjliga handikapp. 7.2 Verksamhet till förmån för ungdomar Utgångspunkten för regeringens ungdomspolitik har varit att se ungdomar som fullvärdiga medborgare med både rättigheter och skyldigheter. En förutsättning för att unga människor skall kunna ta det ansvar detta innebär är att de ges möjligheter att bli delaktiga i samhällsutvecklingen och att de ges tydlig makt och inflytande. Frågor om demokrati och inflytande är därför centrala såväl för ungdomspolitiken i sin helhet som för de särskilda satsningar som regeringen har möjlighet att göra med hjälp av medel ur Allmänna arvsfonden. De insatser som görs för att stärka ungdomars ställning får inte innebära att deras inflytande utformas endast på vuxnas villkor. Unga människors initiativförmåga, kunskaper och kreativitet måste ges verkligt utrymme och tas tillvara. Detta synsätt bör prägla fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden till ungdomsprojekt. I den allmänna fördelningen av stöd ur arvsfonden kommer projekt som stärker ungdomars reella delaktighet samt projekt som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställdheten mellan pojkar och flickor att prioriteras. Medel kommer vidare att främst ges till projekt där ungdomar finns med i hela utvecklingsprocessen och inte bara förekommer som mottagare av något som vuxna skapat för dem. De särskilda områden som regeringen avser lyfta fram är följande: Ungdomar måste ges möjlighet att växa upp under trygga förhållanden. Det är angeläget att förhindra att unga människor dras in i en livsstil där de riskerar att fara illa. Verksamheter till stöd för goda uppväxtvillkor och en positiv utveckling bland unga skall därför ägnas uppmärksamhet. Det finns behov av att i samverkan mellan offentlig verksamhet, föreningar och andra organisationer söka finna former för att åstadkomma en sådan positiv utveckling. Erfarenheterna från de s.k. PLUS-projekten har pekat på många intressanta och viktiga resultat av lokala utvecklingsinsatser genom bred samverkan mellan ideella och offentliga organisationer. Den metodik som använts i PLUS-projekten bör prövas vidare och utvecklas ytterligare. Stöd kommer därför även fortsättningsvis att avsättas till lokala förebyggande samverkansprojekt i främst ett antal medelstora kommuner där intresse och förutsättningar finns för att omsätta erfarenheter från PLUS-projekten i praktisk verksamhet anpassad efter de lokala behov som föreligger. Särskilda medel ur Allmänna arvsfonden kommer att avsättas för ungdomars egna informations- och opinionsbildningsinsatser när det gäller den framtida ungdomspolitiken. Projekt som främjar en bred debatt om ungdomspolitiken bland ungdomsgrupper som vanligtvis inte aktivt deltar i politiskt arbete skall särskilt stimuleras. Stöd kommer också att ges till informations- och opinionsbildningsinsatser för att motverka sexuellt utnyttjande av barn och ungdomar. Detta kommer att vara särskilt angeläget inför den världskongress mot kommersiell sexuell exploatering av barn som genomförs i . Insatser för att motverka våld kommer att ges ökad uppmärksamhet. Särskilda projekt kommer att stödjas för att motverka en negativ utveckling inom ett antal olika områden såsom rasistiskt våld, idrottsrelaterat våld, våld i samband med nöjesliv samt våld mellan flickor. För att värna om barn och ungdomar som helt oskyddat möter skadliga våldsskildringar i film och andra rörliga bilder kommer stöd att ges till kunskapshöjande åtgärder för att stärka tittaropinion och tittarmakt. Projekt som stimulerar unga människor att ta en aktiv roll i informations- och utbildningsverksamhet med syfte att öka deras kunskaper och därmed medvetenhet som unga konsumenter kommer att ägnas särskild uppmärksamhet. Vidare kommer stöd att ges projekt som syftar till att underlätta re- habilitering och förebygga utslagning av unga. Därmed kommer stöd att ges till bl.a. projekt i föreningsregi som medverkar till en utveckling av mellanvårdsalternativ för ungdomar. 7.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det blir tillgängligt för alla medborgare. Det innebär att personer med funktionshinder skall beredas samma möjligheter som andra att vara med i samhällslivet och delta i olika aktiviteter. Målet är att uppnå full delaktighet och jämlikhet. Trots reformer och andra förbättringar som genomförts finns det fortfarande hinder för detta. Genom stöd ur Allmänna arvsfonden kan handikapporganisationer och andra organisationer som bedriver ideell verksamhet ges möjlighet att utifrån brukarnas egna behov och önskemål utveckla olika former av verksamheter och stödinsatser som kan utgöra viktiga komplement till de insatser samhället skall erbjuda. Av de projekt som beviljats stöd ur fonden har många haft inriktningen att öka medvetenheten hos beslutsfattare och olika personalgrupper genom att informera om olika former av funktionshinder. Många projekt har också haft som syfte att öka kunskaperna hos personer med funktionshinder och beslutsfattare om de handikappolitiska grunderna och om olika stödsystem inom handikappområdet. Ett exempel är stöd till projekt som syftar till att informera om för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Denna typ av projekt men även andra som syftar till ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder bör även fortsättningsvis prioriteras. Olika utredningar har uppmärksammat uppenbara brister när det gäller möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter. Mot bakgrund av detta bör utvecklingsverksamhet som gör det möjligt för personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter fortfarande vara ett prioriterat område. Som tidigare nämnts beslutade regeringen att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för praktisk utveck- lingsverksamhet, bl.a. för att finna metoder som underlättar möjligheterna för kvinnor med funktionshinder att aktivt delta i politiskt, fackligt och annat samhällsarbete. Försöks- och utvecklingsarbete som kan förbättra situationen för kvinnor med funktionshinder bör även fortsättningsvis uppmärksammas. För funktionshindrade personer med invandrarbakgrund är det ofta svårt att få tillgång till stöd och service och bli delaktiga i samhället. Regeringen beslutade därför att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för utvecklingsinsatser inom området. Medlen skall i första hand användas för att handikapp- och invandrarorganisationerna skall ges möjlighet att utveckla samverkansmodeller och pröva verksamhet för att öka möjligheterna för funktionshindrade invandrare att bli delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap och därmed förbättra sin livssituation. Tillgänglighet i miljö, byggnader och bostäder är en viktig förutsättning för att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och kunna delta i samhällslivet. Mot bakgrund av bl.a. de förändringar som skett och kommer att ske inom plan- och byggområdet bör handikapporganisationerna med stöd av fonden ges möjligheter att öka informationen till sina medlemmar men också till kommunerna, byggbranschen, arkitekter och andra som arbetar med plan- och byggfrågor om hur brister i tillgängligheten kan åtgärdas. Ett oberoende och självständigt liv förutsätter också ökade möjligheter för personer med funktionshinder att fungera som konsumenter av varor och tjänster. Det berör många situationer i det dagliga livet, från rollen som kund i en affär till deltagare i fritidsaktiviteter eller som biograf- eller restaurangbesökare. De ideella organisationerna kan spela en viktig roll för en positiv utveckling på detta område, dels genom information om hur tillgängligheten kan ökas för personer med funktionshinder, dels genom olika samarbetsprojekt med t.ex. branschorganisationer och berörda myndigheter, för att pröva modeller och utveckla goda exempel. Tolktjänsten för bl.a. döva och dövblinda är en förutsättning för dessa grupper att kommunicera med andra. Trots att det gjorts ansträngningar för att öka intresset för tolkutbildningen är bristen på utbildade tolkar stor. Det finns därför behov av stöd till projekt som på olika sätt kan öka intresset för tolkyrket och förbättra tillgången på tolkar. 8 Information, erfarenhetsspridning och utvärdering