prop · GJ03161 · 1996-01-01 00:00:00 — Det blir därför en uppgift för att peka ut de särskilda kvaliteter som ska uppnås. Utbildningsradion betonar att staten skall ställa höga kvalitetskrav på allmänradions och allmäntelevisionens programutbud. Bakgrund: I nu gällande avtal betonas att hela programutbudet bör ha hög kvalitet. Detta övergripande kvalitetsvillkor infördes i syfte att markera att public service-företagen inte fick göra avkall på kvaliteten i den konkurrenssituation som var att vänta. proposition betonades att minskad kvantitet och bibehållen hög kvalitet är att föredra framför oförändrad kvantitet och minskad kvalitet. har i skrivelse begärt ledning till tolkning av begreppen "hög kvalitet" och "mångfald". Nämnden anser sig endast kunna uttala sig om mångfald. Skälen för regeringens förslag: Kvalitetsbegreppet har mer än en dimension. I kvalitetsbegreppet ingår bl.a. förnyelse, variation, bredd, professionalism och tillgänglighet. Det är angeläget att public service-radions och public service-televisionens program genomgående håller hög kvalitet. Kvalitet skall i detta sammanhang inte ses som ett kännetecken för endast vissa genrer. I stället bör programföretagen eftersträva hög kvalitet i alla program som sänds ut. I valet mellan lång och utökad sändningstid eller hög kvalitet bör programföretagen prioritera det . En grundläggande målsättning för programverksamheten bör vara att åstadkomma kvalitetsförbättringar. Uppfattningarna om vad som är hög kvalitet varierar både mellan olika människor och mellan olika programtyper. Över tiden kan synen ändras på vilka kvalitetsmått som är mest intressanta. Därför är det svårt eller omöjligt att sätta upp generella normer för vad som skall menas med kvalitet eller hur kvalitet skall mätas och att i avtalen göra några exakta tolkningar av begreppet hög kvalitet. är det angeläget att utvecklingen i programföretagens program kan följas . För att frågan om programmens kvalitet inte skall reduceras till att enbart handla om enskilda människors tycke och smak bör programföretagen kunna använda olika indikatorer för kvalitet, huvudsakligen sådana som tar sin utgångspunkt i lyssnarnas och tittarnas upplevelse av programmen. Om t.ex. en stor andel av den publik som rimligen bör vara intresserad av ett program av en viss typ faktiskt har sett eller hört programmet, kan det vara en indikator på att programmet har hög kvalitet. Om publiken uppskattar programmet är givetvis också det en viktig indikator på kvalitet. Det är dock inte säkert att de olika indikatorerna för kvalitet pekar i samma riktning. En viktig uppgift för programföretagen är att fortlöpande följa upp hur olika kvalitetsindikatorer utvecklas. Denna uppföljning bör ske öppet, så att programverksamheten kan behandlas i den allmänna debatten. Kontakten med tittare och lyssnare blir därför väsentlig. kan inte göra renodlade smakbedömningar av enskilda program. Nämnden bör i stället på eget initiativ övervaka att ett programföretags utbud i sin helhet uppfyller kravet på hög kvalitet. 18.5 Den demokratiska processen Regeringens förslag: Programföretagen skall beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. : I frågas om statsmakterna även i fortsättningen bör ställa krav på allmänradio och allmäntelevision i fråga om opartiskhet, saklighet och demokratiska värden (fråga 16). Remissinstanserna: En majoritet anser att staten måste ställa krav på public service-företagen när det gäller demokratiska värden. och Utbildningsradion anser att det är en grundläggande förutsättning att verksamheten som helhet präglas av demokratiska värden. understryker att det i ett ramavtal är viktigt för företagets trovärdighet och integritet att de demokratiska värdena betonas. Skälen för regeringens förslag: En fungerande demokrati kräver upplysta medborgare som tar del i de samhälleliga processerna. I den allmänna debatten har många pekat på att t.ex. organisationsväsendets roll har försvagats medan massmediernas betydelse för information, debatt och kontakt mellan medborgare och förtroendevalda har ökat i betydelse. En radio och TV i allmänhetens tjänst har ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar för den insikt om och förståelse av samhället samt bidra till den gemensamma värdebas som en levande demokrati kräver. Programutbudet skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Det skall utformas så att utrymme ges åt en mångfald av åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolkningen. Inom ramen för sin uppgift att svara för radio- och TV-sändningar i allmänhetens tjänst har radion och televisionen utvecklats till den kanske viktigaste förmedlaren av nyheter, information och debatt. Genom att hela befolkningen kan nås av samma budskap kan radion och televisionen få en mycket stor genomslagskraft. Radion och televisionen når inte bara dem som aktivt söker information utan också personer med begränsade kunskaper och ett mer ljumt intresse för samhällsfrågor. På så sätt kommer radion och televisionen i allmänhetens tjänst att erbjuda ett gemensamt rum där frågor som är av vikt för alla i kan dryftas. I enlighet med förslaget till ny radio- och TV-lag skall tillstånd som meddelas av regeringen kunna förenas med villkor om opartiskhet och saklighet. En bestämmelse som föreskriver att programverksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet skall finnas i lagen och gälla för alla typer av TV-sändningar som lagen omfattar samt för de ljudradiosändningar där regeringen ger tillstånd till sändningarna (prop. 1995/96:160). Orden "det demokratiska statsskickets grundidéer" avser beteckningen på en statsform som bygger på fri åsiktsbildning, allmän och lika rösträtt samt fria och hemliga val. Uttrycket "alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet" avser de sidor av demokratibegreppet som anknyter till bl.a. förhållandet mellan människor, t.ex. fördömande av rasism, våld och brutalitet samt hävdande av jämställdhet mellan kvinnor och män. Bestämmelsen anses även innebära en skyldighet att markera ett avståndstagande från eller att bemöta antidemokratiska uttalanden och att verka för att rasfördomar bekämpas (jfr prop. 1977/78:91 s. 230). proposition (s. 228 ff) berörs vidare utförligt kraven på opartiskhet och saklighet. Saklighetskravet inrymmer också ett krav på relevans. Det är viktigt att betona att public service-företagens uppgift är att se till att väsentliga frågor lyfts fram och diskuteras och att problemen analyseras från olika håll så att alla relevanta fakta och synpunkter kommer fram. Kravet på att ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som är väsentligt bör därför kvarstå. I detta sammanhang är det viktigt att peka på att formen för presentationen måste anpassas till publiken för att tillgodose tittar- och lyssnarintresset. Om programmen utformas så att de redan från början stöter bort alla utom de mest intresserade är det svårt att nå hela publiken. Det är t.ex. viktigt att ungdomar får tillgång till program om de samhällsfrågor som särskilt angår dem. Public service-företagen har ett ansvar för att upprätthålla, utveckla och fördjupa publikkontakten. 18.6 Olika perspektiv i nyhetsförmedlingen Regeringens förslag: och samhällsbevakning bör utgå från olika perspektiv, så att händelserna inte ensidigt värderas från utgångspunkt. Skälen för regeringens förslag: Radions och televisionens nyhetsförmedling och samhällsbevakning har stor betydelse för det svenska samhällets bild av sig själv och av vad som är viktigt och oviktigt. De frågor som tas upp får ofta stor uppmärksamhet och en central roll i den allmänna debatten. En grundläggande förutsättning för arbetet med nyheter och samhällsfrågor inom och är att programföretagen inom de ramar som kravet på opartiskhet och saklighet ställer är fria att välja de nyheter som skall presenteras och de frågor som skall tas upp. Detta skall givetvis gälla också under kommande tillståndsperiod. är landets politiska, administrativa och ekonomiska huvudstad och många händelser av betydelse och därmed högt nyhetsvärde äger rum där. Det finns stora risker med att låta ett enda synsätt prägla värderingen av vad som är viktiga nyheter och vilka samhällsfrågor som är värda att behandla. Under den kommande avtalsperioden bör programföretagen eftersträva att nyhetsförmedlingen och samällsbevakningen i ökad utsträckning skall utgå från olika perspektiv, så att händelserna inte ensidigt värderas utifrån utgångspunkt. Bedömningen av vad som är viktigt och oviktigt skiljer sig åt i olika delar av landet, och denna skillnad bör också avspeglas i programmen. Regeringens förslag: Programföretagen skall ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. : Utredningen understryker vikten av att programutbudet på eftermiddagstider tar hänsyn till att barn i hög utsträckning ser på TV utan sällskap av vuxna. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna stöder förslaget, bl.a. , , , , , Folkrörelsernas Medieforum, och . anser att man bör vara särskilt uppmärksam på de vuxenprogram och annonsering för vuxenprogram som sänds i anslutning till barnprogrammen. delar utredningens uppfattning att det är viktigt med ett barnanpassat utbud, men anser dock att det är omöjligt att helt anpassa utbudet under eftermiddagstid. Några specifika föreskrifter om sändningstider för olika typer av program inte bör förekomma. Skälen för regeringens förslag: Televisionen är den helt dominerande distributionsformen för filmer och andra rörliga bilder. Med förbättrade kommunikationsmöjligheter har förekomsten av nyhetsbilder från t.ex. olyckor och krig ökat. Med det växande antalet TV-kanaler har antalet våldsskildringar totalt sett ökat. TV-program får inte förhandsgranskas av någon myndighet. Det är inte heller möjligt att stänga ute barn under en viss ålder. Ansvaret för vilka filmer och TV-program som barnen ser måste därför ligga på föräldrarna. Radions och televisionens genomslagskraft medför att ett stort ansvar vilar på public service-företagen. Enligt både FN:s konvention om barns rättigheter och EG:s TV-direktiv skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att TV-sändningarna inte innehåller program som barn kan ta skada av. Den europeiska radiounionen, , har också antagit riktlinjer för hur medlemsföretagen bör förhålla sig till våldsskildringar. Enligt de nuvarande avtalen skall , och ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Bakgrunden till bestämmelsen är att sändningarna riktas till hemmen och till en stor allmän publik, där alla åldrar är företrädda, och att programmen kan påverka lyssnare och tittare starkt. Enligt praxis är kravet på återhållsamhet strängare när det gäller inslag som sänds före . Oavsett tidpunkten för sändningen beaktas vid bedömningen i vilken mån publiken förvarnats om skrämmande scener. Enligt förslaget till ny radio- och TV-lag (prop. 1995/96:160) skall den nya lagen innehålla ett uttryckligt förbud mot att sända TV-program som innehåller ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller pornografiska bilder och på sådant sätt att det finns en betydande risk att barn kan se dem. Förbudet gäller inte om det av särskilda skäl ändå är försvarligt att sådana program sänds. Som exempel på situationer då det kan vara försvarligt nämns som ett led i nyhetsförmedling eller i samband med en debatt om våld eller pornografi. I den föreslagna lagbestämmelsen talas om barn utan angivande av ålder. Regeringen föreslår i stället att det överlämnas till rättstillämpningen att efter en sammanvägd bedömning av bl.a. tittarnas ålder, programmens art samt i vilket sammanhang och programmen sänts avgöra om bestämmelsen har överträtts. Den föreslagna lagbestämmelsen omfattar endast våldsskildringar och pornografi. Ett villkor om att programföretagen skall ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft behövs även i fortsättningen eftersom ett sådant villkor har större räckvidd och gäller även annat än våldsskildringar och pornografi. Det är bl.a. angeläget att ägnar stor uppmärksamhet åt sättet att presentera våld i nyhetsprogram och andra program som informerar publiken om det faktiska våld som förekommer. Det är angeläget att vid sin uppföljning av public service-uppdraget lämnar en klargörande redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av tillståndsvillkoret om mediets särskilda genomslagskraft. 18.8 Verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk Regeringens förslag: Programföretagen skall även fortsättningsvis vara skyldiga att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Samiska, finska och tornedalsfinska skall inta en särställning. : I ställs frågor om allmänradion och allmäntelevisionen även i fortsättningen bör vidta särskilda åtgärder för personer som inte förstår svenska samt om allmänradion och allmäntelevisionen även i fortsättningen bör sända program som är särskilt avsedda för personer som tillhör språkliga eller etniska minoriteter (frågorna 9, 21 och 22). Remissinstanserna: Flertalet anser att public service-företagen bör vidta särskilda åtgärder och sända program särskilt avsedda för personer som tillhör språkliga eller etniska minoriteter. betonar att kvotmässiga preciseringar bör undvikas vad gäller program på invandrar- och minoritetsspråk. Företaget måste själv få besluta om arten och omfattningen av åtgärder som ska vidtas med beaktande av den tekniska utvecklingen och den allmänna tillgången på medel. eftersträvar ökad flexibilitet för att kunna anpassa minoritetsspråkutbudet till förändringar i olika gruppers integrationsbehov. Utbildningsradion understryker att särskild vikt skall läggas vid ett programutbud inom det mångkulturella området samt i fråga om språkliga minoriteter. Bakgrund: Enligt nuvarande avtal skall programföretagen ta särskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter. De tre programföretagen skall i enlighet med riksdagsbeslut fördela ansvaret för insatser för program på invandrar- och minoritetsspråk genom frivilliga överenskommelser mellan sig. Enligt överenskommelse skall programmen informera om utvecklingen i det svenska samhället, spegla kulturlivet i och informera om samhälls- och kulturliv i ursprungsländerna. skall verksamheten omfatta 14 språkgrupper. samlade sändningstid på minoritetsspråk har minskat . samlade sändningstid på minoritetsspråk beräknas 1995 omfatta , inkl. reprissändningar, varav på finska lokalt ca . styrelse har beslutat om att starta en digital rikstäckande radiokanal som skall vända sig till , tornedalsfinnar och finlandssvenskar. , redaktion och Kommunstyrelsen i kommun protesterar i skrivelser mot planer på att överföra de tornedalsfinska sändningarna till den nya digitala finskspråkiga radiokanalen. Med anledning av skrivelserna anför i en skrivelse att det måste övervägas hur länge den finska publiken måste erbjudas parallell service i de analoga kanalerna och den nya digitala kanalen. I regeringens skrivelse 1994/95:1 om finska språkets ställning i redovisades regeringens syn på hur det finska språkets särställning i det svenska samhället skall slås fast och beaktas på olika nivåer och områden (bet. 1994/95:UbU4, rskr. 1994/95:83). I samband med behandlingen av skrivelsen utgick utbildningsutskottet från att regeringen kommer att bevaka de finskspråkiga intressena då nya avtal skall slutas på radio- och TV-området. avslog motioner bl.a. om att regeringen vid utformandet av ett nytt avtal mellan staten och bör ålägga radioföretaget att införa en finskspråkig fullservicekanal. I samband med behandlingen av en motion väckt under allmänna motionstiden där det föreslogs att sändningar på tornedalsfinska skulle öka, erinrade kulturutskottet om programföretagens självständighet och konstaterade att det ankommer på att -- med utgångspunkt i avtalet med staten -- ta särskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter (bet. 1993/94:KrU6). Skälen för regeringens förslag: Public service-företagen har ett stort ansvar när det gäller programservice på invandrar- och minoritetsspråk. Den service på invandrar- och minoritetsspråk som , och tillhandahåller är av betydande omfattning. Mot bakgrund av företagens utökade uppdrag i fråga om speglingen av det mångkulturella samhället bör de totala resurserna för verksamheten på invandrar- och minoritetsspråk vara minst lika stora som under . Nya tekniska förutsättningar bör möjliggöra förbättrade och utökade sändningar på invandrar- och minoritetsspråk. Regeringen anser -- i likhet med tidigare uttalanden från regering och riksdag -- att det finns särskilda skäl som motiverar programservice på samiska i större utsträckning än vad som motiveras av samernas antal. Av de språkliga minoriteterna intar även den finskspråkiga gruppen en särställning. Deras rätt till programservice i public service-företagens sändningar måste anses ha en delvis annan karaktär än övriga grupper med hänsyn till såväl de historiska banden mellan och som den finskspråkiga gruppens storlek. Den tornedalsfinska befolkningen i norra anses historiskt sett representera den ursprungliga inhemska befolkningen. Tornedalsbefolkningens identitetskänsla hänger i hög grad samman med såväl det egna språket och dess utveckling som med den egna kulturen i övrigt. Även den tornedalsfinska gruppen intar därför en särställning. Den tornedalska kulturen bör även fortsättningsvis återspeglas i det regionala programutbudet. Programföretagen bör ta hänsyn till att olika språkgruppers behov kan förändras . Därför är det viktigt att programföretagen utvecklar former för publikkontakter med just invandrar- och minoritetsspråksgrupperna. De tre programföretagen bör även fortsättningsvis lösa samarbetet i fråga om invandrar- och minoritetsspråk genom överenskommelser mellan sig. Programbolagen bör särskilt redovisa förändringar i produktionen av sameprogram och program på finska och tornedalsfinska. 18.9 Program för funktionshindrade Regeringens förslag: Programföretagen skall även fortsättningsvis vara skyldiga att beakta funktionshindrades behov. : I ställs frågor om allmänradion och allmäntelevisionen även i fortsättningen bör vidta särskilda åtgärder för personer med funktionshinder samt om de även i fortsättningen bör sända program som är särskilt avsedda för personer med funktionshinder (frågorna 8, 21 och 22). Remissinstanserna: Flertalet anser att public service-företagen bör vidta särskilda åtgärder och sända program särskilt avsedda för personer med funktionshinder. anser att radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst bör svara för att det även i fortsättningen sänds program för personer med funktionshinder samt att de kan ta del av de vanliga programmen. Företagen måste själva få bestämma art och omfattning av åtgärderna. kommer att göra riktade insatser för att öka programmens tillgänglighet för målgruppen. Utbildningsradion betonar att utbildningsprogram för funktionshindrade är en viktig och naturlig del av Utbildningsradions public service-uppdrag. förslag: Utredningen föreslår att krav på handikappanpassning bör slås fast för samtliga marksändande TV-företag. Omfattningen av textning av svenska program bör preciseras och reglerade överenskommelser bör följas upp. Insatserna för att utveckla omvandling av text- TV till syntetiskt tal bör intensifieras. Utvecklingsarbetet inom ramen för de resurser som avdelats för IT-ändamål inom de nya forskningsstiftelserna bör utnyttjas. Utredningen föreslår också att textning av svensk film bör vara tillgänglig redan vid biografvisning. Remissinstanserna: , , och är angelägna om en större handikappanpassning i radio och TV. Folkrörelsernas Medieforum, Handikappförbundens Samarbetsorgan m.fl. anser att företagens insatser på detta område bör redovisas i public service-boksluten. anser inte att kraven på insatser för funktionshindrade bör regleras i avtalet. Kvotmässiga preciseringar bör undvikas. Däremot avser tydligt i det s.k. public service-bokslutet redovisa de insatser som görs. Vad gäller utredningens förslag om insatser för utveckling av syntetiskt tal pekar och på möjligheterna att utnyttja ett annat system, Audetel, för överföring av talad information i TV avsedd för synskadade. menar att syntetiskt tal ännu inte har den kvalitet som är önskvärd och dessutom är för kostsamt. och Handikappförbundens Samarbetsorgan stöder utredningens förslag om textning av svensk film vid biografvisning. avvisar förslaget med hänvisning till att det bygger på ett missförstånd om var ansvaret ligger för versionering av biograffilm. Bakgrund: I nuvarande avtal mellan staten och programföretagen finns angivet en särskild skyldighet att ta hänsyn till olika grupper av funktionshindrade. I enlighet med riksdagsbeslut fördelar de tre programföretagen ansvaret vad gäller program om och för funktionshindrade genom överenskommelser mellan sig. Enligt dessa överenskommelser skall programbolagen bl.a. inom ordinarie utbud belysa frågor för funktionshindrade, producera program för särskilda grupper av funktionshindrade samt genom särskilda insatser förbättra tillgängligheten till programutbudet för olika grupper av funktionshindrade. och olika organisationer för funktionshindrade har i skrivelser samt i remissvaren på och på uttryckt önskemål om tydligare krav på anpassning till funktionshindrade i verksamheten inför den nya avtalsperioden. De krav som framförts går sammanfattningsvis ut på att programmen i större utsträckning än nu skall göras tillgängliga för personer med funktionshinder. Organisationerna önskar också fler program om funktionshindrades situation. I anslagsframställningarna och remissvaren redovisas bl.a. att av sändningar är tillgängliga för de döva och hörselskadade tittarna. har en omfattande text-TV-verksamhet med bl.a. textning av svenska program , vilket är nära en fördubbling jämfört med . En fem-minuters nyhetssändning på teckenspråk sänds måndag- fredag året om. En ny teknik har prövats för att ge synskadade möjlighet att följa utländska program genom att textningen görs tillgänglig som syntetiskt tal. har dock kommit fram till att tekniken inte är ändamålsenlig och kommer att pröva ett annat system, Audetel, som innebär att bilderna i rutan kan syntolkas och/eller att programmets textning kan läsas upp. startade ett nyhetsprogram på lätt svenska måndag- fredag. avser att förbättra möjligheterna för hörselskadade genom att satsa på dels den nya digitala tekniken för att eliminera brus och störningar, dels RDS-funktionen för att åstadkomma hörbarhetsförbättringar. Utbildningsradions program för funktionshindrade utgörs till största delen av TV-program på teckenspråk. Skälen för regeringens förslag: Med public service-uppdraget följer ett stort ansvar för att funktionshindrades intressen tillgodoses. har i och med anslutning till om att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet förbundit sig att uppmuntra medierna att göra sina tjänster tillgängliga. Ett grundläggande mål för public service-företagen bör vara att göra de ordinarie programmen tillgängliga för de funktionshindrade. Personer med funktionshinder bör ges goda möjligheter att ta del av nyheter, information och underhållning via TV och radio. Dessutom bör program produceras för speciella målgrupper. Programbolagen bör under den kommande tillståndsperioden successivt öka tillgängligheten för funktionshindrade genom att utnyttja befintlig och ny teknik. Med hänsyn till svårigheterna att förutse vilken teknik som kommer att bli mest ändamålsenlig bör staten dock inte rikta detaljerade krav i fråga om programbolagens utveckling av ny teknik för anpassning till funktionshindrade.