prop · GJ03200 · 1996-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 9 kap. 8, 9, 13 och 17 §§ skollagen (1985:1100)30 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 8 §31 -------------------------------------------------------------------- Regeringen får i fråga om viss får i fråga om utbildning förklara en fristående viss utbildning med ett angivet skola berättigad till sådant antal elever förklara en fristående bidrag som avses i andra skola berättigad till sådant bidrag stycket, om utbildningen ger som avses i andra stycket, om ut- kunskaper och färdigheter som bildningen ger kunskaper och fär- till art och nivå väsentligen digheter som till art och nivå vä- svarar mot de kunskaper och sentligen svarar mot de kunskaper färdigheter som gymnasieskolan och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar och skolan även i övrigt förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot gym- väsentligen svarar mot gymnasies- nasieskolans allmänna mål. Härvid kolans värdegrund och allmänna mål. skall särskilt beaktas de krav Härvid skall särskilt beaktas de som anges i 1 kap. 2 § andra och krav som anges i 1 kap. 2 § andra tredje styckena. Förklaring skall och tredje styckena. Förklaring dock inte lämnas i fråga om skall dock inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för påtagliga negativa följder för gym- gymnasieskolan inom det nasieskolan inom det offentliga offentliga skolväsendet i regio- skolväsendet i den kommun där nen. skolan är belägen eller närliggande kommuner. För att en utbildning skall förklaras berättigad till bi- drag krävs vidare att den upp- fyller kraven i femte stycket. Om en sådan förklaring som avses i första stycket lämnats, skall elevernas hemkommuner lämna bidrag till skolan. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gym- nasieutbildning då utbildningen började. -------------------------------------------------------------------- Om den fristående skolan inte Om den fristående skolan och den kommer överens om annat med kommun där skolan är belägen inte elevernas hemkommuner skall des- kommer överens om annat skall sa erlägga det belopp som rege- bidraget beräknas med utgångspunkt ringen eller den myndighet som i skolans faktiska kostnader regeringen bestämt har baserade på skolans åtagande och föreskrivit. elevernas behov på samma grunder och enligt samma principer som kommunen tillämpar i fråga om elever som går ett liknande pro- gram i en skola. Om en fristående skola som för- klarats berättigad till bidrag för en utbildning avser att utöka antalet elever på utbildningen skall skolan ansöka om en ny för- . För ledningen av verksamheten vid en fristående skola skall det finnas en rektor. 9 §32 Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat skall bidraget enligt 8 eller 8 a § beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . Tilldelningen grundas på antalet elever på den bidragsberättigade utbild- ningen under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en tolftedel . Utbetalningarna avpassas efter ett beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning . För en skola som är nystartad, får bidrag, som avser tiden månad, betalas ut samlat . Om en elev slutar efter bidragsåret är hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade. För att en skola skall ha rätt För att en skola skall ha rätt till bidrag gäller dock att till bidrag gäller dock att skolan skolan har ansökt om att bli har ansökt om att bli förklarad som förklarad som bidragsberättigad bidragsberättigad före före kalenderåret kalenderåret innan. Ansökan skall lämnas in eller den myndighet regeringen till i det län där bestämmer får föreskriva att ansökan skolan är belägen om ansökan avser i vissa fall får lämnas . An- en skola vars utbildningar sökan skall lämnas in till Statens motsvarar gymnasieskolans och skolverk. till om ansökan avser en skola vars utbildningar motsvarar gymnasiesärskolans. 13 §33 Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8 eller 8 a § skall, i fråga om den utbildningen, stå under tillsyn av . Skolorna är i fråga om dessa utbildningar skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av . -------------------------------------------------------------------- I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 8 § skall den kommun där skolan är belägen ha insyn i skolans verksamhet. Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 17 §34 -------------------------------------------------------------------- Beslut av i Beslut av i ärenden om godkännande eller ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 fristående skola enligt 1, 5 eller eller 12 § samt beslut i ärenden 12 §, eller i ärenden om bidrag om elevavgifter enligt 7 § får eller återkallande av bidrag överklagas hos allmän enligt 8 eller 14 § samt beslut i förvaltningsdomstol. ärenden om elevavgifter enligt 7 eller 10 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola för särskild skolplikt enligt 1 § tredje stycket 2 eller 12 § får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får överklagas hos . Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 9 kap. 8 § i dess nya lydelse skall tillämpas på utbildning som äger rum efter . En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § som regeringen har meddelat före ikraftträdandet skall fortsätta att gälla till dess beslutar om något annat. **FOOTNOTES** 30 Lagen omtryckt 1991:1111. 31 Senaste lydelse 1993:800. 32 Senaste lydelse 1995:816. 33 Senaste lydelse 1994:740. 34 Senaste lydelse 1995:63. Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109) Remissyttranden har inkommit från , , (), Statskontoret, (), , i skolan (), , Kammarrätten i , Kammarrätten i , i , i , , kommun, , kommun, kommun, , , , , kommun, Höörs kom- mun, , , kommun, kommun, Falu kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , i , , , (), i (LO), (), Akademikers (), (), och Skola (RHS), , Kristna Råd, Kristna Friskoleråd, () och Waldorfskole- federationen. Dessutom har yttranden inkommit från föräldrar med barn i Katolska Skola, , , Utbildningsförvalt- ningen/Invandrarundervisningen i Botkyka kommun, (SFiL), , , Solängsskolan, Moderat , kommun, (), , (HAO-förbunden), , Estniska Skolan, , Sverigefinska Skolan i , Sverigefinska Skolan i , Fryxellska Skolan, , Engelska Skolans PTA, för Solvikskolan, och . 1.1 Långsiktighet och stabilitet Syftet med en regeländring är att skapa långsiktiga och stabila regler som dels ska ge fristående skolor samma möjlighet som de kommunala skolor-na att på lika villkor erbjuda likvärdig utbildning, dels att stärka sam-arbetet mellan kommuner och fristående skolor. Flertalet remissinstanser delar kommitténs åsikt att långsiktiga och stabila regler är viktiga. understryker vikten av att kommunala och fristående skolor måste få "fasta, långsiktiga och ickeförsvårande spelregler för såväl krav som ställs som för resurstilldelningen." Detta stöds av såväl fristående skolor som kommuner, t.ex. kommun, som understryker att för elevernas valfrihet skall fungera i verkligheten måste fristående skolor ges "tydliga och förutsägbara spel-regler som inte lämnar utrymme för godtycke eller tolkningssvårigheter." anser att utredningen är ett steg mot långsiktiga lösningar som ger både skolor och kommuner bättre förutsätt-ningar för planering av sin verksamhet. Dock saknar förbundet en harmonisering av reglerna mellan fristående grundskolor och gymnasie-skolor. RRV påpekar vikten av decentralisering och avreglering. Ett ökat lokalt ansvar med mindre regelstyrning underlättar för skolan att anpassa sig till lokala förutsättningar och krav och "stimulerar initiativkraft och innovativ utveckling". SAF menar att betänkandet saknar långsiktiga regler vilket kommer resultera i att få fristående skolor vill utsätta sig för osäkerhet. Förslaget kommer medföra stora försämringar för skolorna som utlämnas åt kommunernas godtycke. och anser att betänkandet "genomsyras av en snäv kommunalpolitisk och kommunalekonomisk grundsyn...". 1.2 Komplement eller konkurrens? anser att fristående skolor skall fungera som komple-ment till den kommunala skolan och genom samarbete skall de kunna utveckla och stimulera varandra. Beträffande den fristående skolans ställning gentemot kommunen och det offentliga skolväsendet går åsikterna isär. i , och Kammarrätten i anser att de fristående skolorna "ofta får ses som konkurrenter till kommunens skolor. Man kan därför inte bortse från risken att kommunen, t.ex. när kommunens ekonomi försämras eller inte är i balans, gynnar egna skolor framför fri-skolorna." SAF framför att den konkurrens som finns mellan skolor stimulerar till utveckling och skapar medvetande om den egna och andra skolors verksamhet. framför att valfrihet inom skolområdet ger incitament för en både bättre och billigare skola. För att detta skall fungera i praktiken krävs att olika skolformer behandlas likvärdigt och inordnas i samma resursfördelningssystem. RRV menar att fristående skolor bör behandlas i perspektivet av de utmaningar som skolan har att möta. ser positivt på tillkomsten av fristående skolor, vilka har möjligheter att berika svenskt skolväsende. Flera fristående skolor och kommuner, t.ex. och kommuner, påpekar att det är av största vikt att skolorna uppfattas som komplement till den kommunala skolverksamheten för att underlätta sam-arbetet mellan skola och kommun och för att öka valfriheten. kommun instämmer och påpekar att "all verksamhet mår väl av ett visst mått av konkurrens". Kristna Råd ser också positivt på fristående skolor som komplement för gruppers och minoriteters särskilda behov. Kristna Friskoleråd menar att fristående skolor måste ses som alternativ och inte endast som "komplement på kommunens villkor, som löper risk att bli godtyckliga." menar tvärtom att de fristående skolorna är ett hot mot den offentliga skolan och att kompletterande verksamhet skall inordnas i den offentliga skolan. hävdar: "Frågan om vem som driver en skola får inte överskugga frågan om hur skolan drivs. Det är utbildningens innehåll och grad av måluppfyllelse som räknas." Kommittén anser att samma krav skall gälla för fristående och offentliga skolor vad gäller utbildningens värdegrund och mål. En ändring i skol-lagen föreslås så att skolans utbildning "även i övrigt väsentligen svarar mot värdegrund och allmänna mål". Genom denna formu-lering i lagtexten avser kommittén att konfessionell utbildningsprofil skall vara möjlig. Att en skola har en viss profil får inte inkräkta på sakligheten och allsidigheten i undervisningen. Den fristående skolan skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlar. Skolans verksamhet ska utformas i överensstämmelse med demokratiska värderingar. Om skolan brister i öppenhet och insyn skall den inte godkännas. Majoriteten av remissinstanserna stöder kommitténs förslag att skolverk-samheten skall baseras på de värden och mål som formulerats för den offentliga . kommun menar att "läroplanens allmänna mål och värdegrund skall genomsyra all verksamhet och inte bara be-gränsas till själva undervisningen." anser att vid bedömning av en skolas värdegrund också bör beaktas de handi-kappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet. BO stöder förslaget men önskar vissa tillägg. För det första bör en uttrycklig hänvisning föras in om att den som verkar i skolan skall hindra elever att utsätta andra för kränkande behandling. För det andra bör en regel om elevernas rätt till inflytande över sin utbildning införas, motsvarande den som gäller den offentliga skolan. ifrågasätter förslaget då berörd tillsynsmyndighet riskerar att hamna i tolknings-/gränsdragningsproblem kring "när och i vilken grad en fristående skola eventuellt kan anses ha frångått denna fundamentala värdegrund på sätt som skulle motivera sanktioner av ringa eller grav karaktär." RHS saknar en analys kring förutsättningarna för etniska skolor och språkskolor. menar att staten inte kan ha några synpunkter på hur konfessionella skolor låter sin "religiösa profil komma till uttryck i utbildningen, så länge denna är förenlig med grundläggande demokratiska värderingar." Verket anser att det är orealistiskt att utvidga kontrollen av fristående skolor till att omfatta även bakomliggande organisationer. Vidare förordas att ordet väsentligen stryks. I stället bör konfessionella skolors rättigheter särskilt behandlas i lagtexten. Kristna Fri-skoleråd anser att de fristående skolorna själva skall få avgöra vilka värdegrunder deras undervisning och "etiska fostran" skall bygga på. Enligt rådet kränker förslaget "en minoritet av föräldrar med en annan religiös och filosofisk värdegrund än den som anges i Lpo 94." Rådet håller med om att all undervisning skall vara saklig och allsidig även i konfessionella skolor och att religionsundervisning skall bedrivas enligt läroplan och kursplan. Även menar att förslaget kränker religionsfriheten. Liksom och Kammarrätten i Sunds-vall ifrågasätter förbundet förenligheten mellan utredningen och den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. I betänkandet föreslås att en nedre gräns för antalet elever fastställs till tolv elever. anser att en skola med för få elever inte leder till en stimulerande miljö för samarbete, social fostran och utveck-ling. En skola med få elever ger heller inte ett stabilt ekonomiskt underlag. föreslås få möjlighet att göra undantag från denna regel, då särskilda skäl föreligger, t.ex. i utpräglad glesbygd. Flera instanser instämmer i förslaget, bl.a. , och Kammarrätten i . LR tillstyrker förslaget med motiveringen att "friskolor bör dimensioneras så att elevens val och språkval kan tillgodoses." , , och Falu kommuner menar att kravet på tolv elever bör skärpas, då ett allt för litet elevunderlag begränsar innehållet och variationen i elevens och skolans val. Dessutom framförs att en skola med för få elever får svårigheter med stabil ekonomi och varaktig verk-samhet. Även kommun anser att det bör "föreligga synnerliga skäl för godkännandet av en fristående skola med endast 12 elever". Risken finns att undervisning i små skolor brister i kvalitet. i instämmer och framför att "skolan inte får vara alltför liten om den skall fungera som en social och kulturell mötesplats." Waldorfskolefedrationen instämmer i att det är rimligt med en minimigräns men hävdar att denna inte bör införas då skolan håller på att etablera sig. tillför att elevantalet bör bedömas från fall till fall. anser att kraven på lärares ämneskunskaper och peda-gogiska erfarenhet i praktiken inte kan sättas lägre för de fristående skolorna än för , varför stor vikt bör fästas vid dessa krav såväl vid prövning av ansökningar om godkännande som i tillsynen. Vidare föreslås i betänkandet att en bestämmelse skall införas i skollagen om att det vid en fristående skola skall finnas en person med pedagogisk insikt som företräder skolan med ett formellt ledningsansvar. Majoriteten av instanserna instämmer i synen på lärarkompetens. TCO är positiv till förslaget om både kompetens och skolledning och understryker att kravet på lärarutbildning är särskilt viktigt. LR anser att en god lärarkompetens är en "förutsättning för att eleverna kan integreras i det svenska samhället utan svårigheter...". SMF stöder också förslaget och betonar att det är olyckligt att andelen lärare med pedagogisk utbildning är lägre i de fristående skolorna än i de kommunala. förordar att kravet på lärarkompetens lagregleras. för fram betydelsen av skolledning och kompetent personal för vårdnadshavare och elever med funktionsnedsättning. För dem är det viktigt att kunna vända sig till någon när det gäller speciella behov av anpassningar i miljön och undervisningen som en funktionsnedsättning medför. och motsätter sig förslaget om rektor och menar att detta premierar en hierarkisk struktur, vilket inte överens-stämmer med Waldorfpedagogiken. I stället förordas ett tillägg att en fri-stående skola kan företrädas av "ett begränsat antal personer". Kammarrätten i och BO menar att de krav som skall ställas på skolans företrädare bör anges uttryckligen i lagtexten. Man anser också att ansvarsfördelningen mellan företrädaren och huvudmannen bör belysas bättre. I betänkandet föreslås att principen att en fristående skola skall vara öppen för alla bör framgå av en uttrycklig bestämmelse i skollagen. Vidare anser kommittén att en bestämmelse skall tas in i skollagen om att en fristående skola inte är skyldig att ta emot en elev, om mottagandet skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Flertalet instanser instämmer i grundprincipen att skolorna skall vara öppna för alla, men avstyrker förslaget att en fristående skola inte skall vara skyldig att ta emot en elev om detta leder till organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. Dessutom ifrågasätts om kommunen skall vara den instans som fattar det ekonomiska beslutet i frågan. riktar skarp kritik mot förslaget och framför att de fristående skolorna, liksom de kommunala, måste vara förpliktigade att erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever, även elever som kräver extra ekonomiska resurser som t.ex. funktionshindrade barn. "Varje inskränkning av och/eller reservation för de rättigheter som normalt tillkommer andra kan aldrig accepteras, utan att man gör påtagligt våld på de värdeprinciper och den ideologiska grund som det svenska skolväsendet vilar på." Även är kritisk mot förslaget och framför att handikappolitiska aspekter bör beaktas av när beslut om bidrag skall fattas för att undvika segregerande effekter. menar att förslaget kan leda till att barn med funktionsned- sättningar får mindre möjlighet att ta del av fristående skolor. Man föreslår att bidrag skall lämnas per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. i , , Statskontoret och RHS instämmer i kritiken att elevers valfrihet inte bör beskäras utan även innefatta elever med särskilda behov. Den enda grund för att vägra en elev inträde som skall tillåtas, enligt och , är skolans egen bedömning av möjligheterna att ta emot eleven. Till detta ansluter sig också som också pekar på svårigheter som kan uppkomma när lägeskommunen skall bedöma om elevens hemkommun kan tillgodose elevens särskilda behov på ett mer kostnadseffektivt sätt än den fristående skolan. LR stöder förslaget men finner det anmärkningsvärt att kommunen själv skall kunna göra bedömningen om vad som är kostnadseffektivt. Söder-tälje kommun framför åsikten att diskussion huruvida en elev skall tas emot bör föras med elevens hemkommun, inte lägeskommunen. kommun menar att kommun och skola skall komma överens om när skolan kan neka en elev att börja i den fristående skolan. Kommittén föreslår att test och prov vid intagning till årskurserna 1-5 inte skall få förekomma. I övriga årskurser skall sådana urvalsmetoder inte tillåtas i ämnen som utgör kärnan i utbildning. Som en följd av öppenhetsprincipen skall endast sådana urvalsgrunder som inte sätter öppenheten ur spel accepteras. Majoriteten av de instanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget att inga inträdeskrav i princip skall få förekomma. Kammarrätten i ifrågasätter varför krav på viss förmåga att tillgodogöra sig utbildning i musik eller idrott skall få förekomma, medan krav på motsvarande förmåga att lära sig t.ex. språk inte får ställas. framhåller att så länge inträdesprov i t.ex. dans och musik tillåts i kommunala skolor årskurs 1-5 skall detta också vara möjligt i fristående skolor. Dock instämmer verket i att intagningsprov inte skall accepteras i ämnen som svenska, engelska och matematik, då sådana urvalsmetoder kan ha segregerande effekter. SAF anser att skolor med speciell pro-filering skall få använda sig utav särskilda inträdeskrav för att kunna leva upp till föräldrars och elevers förväntningar. menar att varje skola själv skall få bestämma om sina intagningsregler och att dessa kan vara konstruerade på olika sätt på olika skolor. Fryxellska skolan förordar att musik- och danstest skall vara tillåtna och Engelska Skolans PTA att språktester skall accepteras, även i årskurserna 1-5. Kommittén anser att även fortsättningsvis skall fatta beslut om godkännande av fristående skolor. Byte av huvudman skall ske genom ny ansökan om godkännande. skall enligt förslaget också fatta beslut om rätt till bidrag för den fristående skolan. Det skall också vara som förklarar rätten till bidrag förverkad. Verkets beslut om godkännande och rätt till bidrag skall kunna överklagas i allmän förvalt-ningsdomstol. Kommunerna ställer sig i allmänhet positiva till föreslagen beslutsordning medan de fristående skolorna är mer kritiska. Bl.a. och kommuner anser att det nuvarande systemet "försvårar den kom-munala planeringen och strävanden att åstadkomma en rationell skolorga-nisation" och tillstyrker därför utredningens förslag. däremot avstyrker förslaget och anser att skolor som blivit godkända skall ha rätt till offentlig finansiering. Godkännandet av en fri- stående skola skall enbart göras utifrån skolans kapacitet att uppfylla nationella kvalitetskrav och inte utifrån konsekvenser för skol- verksamhet. Bl.a. RHS, Kristna Friskoleråd, , , och kommun anser också att en fristående skola som godkänts av automatiskt skall vara berättigad till bidrag. I detta instämmer även och i , som menar att det är olyckligt att kommunen som konkurrent skall kunna utöva inflytande över detta beslut. SAF anser att en godkänd skola skall garanteras bidrag från kommunen motsvarande vad en elev i den kommunala skolan kostar. Kammarrätten i och anser att skyldighet att besluta om en skola skall vara bidragsberättigad skall framgå av lagtexten. Man framhåller att med nu föreslagen lagtext följer bidragsrätt med godkännande. Vidare framhålls att beslut bör kunna överklagas till länsrätten som har lägeskommunen inom sin domkrets. Kammarrätterna i och menar att det bör klargöras vem som kan överklaga olika typer av beslut. anför också att det ur planeringssynpunkt skall finnas en tydlig tidsfrist inom vilken skolan senast skall vara godkänd för att kommunens skyldighet att betala bidrag för ett visst läsår skall gälla. Enligt betänkandet skall en bestämmelse införas i lagtexten om remiss från till kommunen gällande godkännande av fristående skolor. Kommittén föreslår att lägeskommunen och övriga berörda kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökan. Kommunen bör i sitt yttrande framhålla lokalt betingad kunskap om huvudmannen och dennes förutsättningar för att bedriva skolverksamhet. Yttrandet bör även behandla elevprognosen och skolans budget. Kommunerna ser det i allmänhet som positivt med en lagfäst yttranderätt. välkomnar kommunens yttranderätt och beto-nar vikten av att kommunen skall ges tillräckligt med tid för att göra de utredningar som krävs. anser att man skall fästa stor vikt vid kommunernas yttranden och är positiv till att det kommunala medinflytandet nu skall lagregleras.