prop · GJ03138 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redogörelse för praxis vid fördelning av medel. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /95. I propositionen föreslås även en ändring i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Ändringen är föranledd av omläggningen av det statliga budgetåret. 1 Förslag till riksdagsbeslut........................4 2 Lagtext............................................4 3 Ärendet och dess beredning.........................5 4 Arvsfondsdelegationen..............................5 5 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m...............6 5.1När arvsfonden får egendom.........................6 5.2När arvsfonden avstår från egendom.................7 5.3Kostnader för fonden...............................7 6 Arvsfondsmedlens fördelning /95.....7 6.1Fördelningspraxis..................................7 6.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd.8 6.1.2 Regeringens övergripande fördelning..........8 6.1.3 Registrering och handläggning................8 6.1.4 Beslutade ärenden............................9 6.2Verksamhet till förmån för barn .......10 6.2.1 Utsatta barn................................11 6.2.2 Kultur......................................11 6.2.3 Alternativ barnomsorg i storstadsområden....11 6.2.4 Barn med funktionshinder....................12 6.3 Verksamhet till förmån för ungdomar .....12 6.3.1 Lokal förankring............................12 6.3.2 Nätverk för eldsjälar.......................12 6.3.3 Ungdomars globala engagemang................13 6.3.4 Särskilda insatser för flickor..............13 6.3.5 Insatser för att förebygga våld.............13 6.3.6 Insatser mot främlingsfientlighet och rasism13 6.3.7 Konsumentprojekt............................14 6.3.8 Lokaler för ungdomsverksamhet...............14 6.3.9 Ungdomars möjligheter att påverka lokalsamhället14 6.3.10Arbetslösa ungdomar.........................14 6.3.11PLUS-projektet..............................15 6.4Verksamhet till förmån för vuxna personer med funktionshinder15 6.4.1 Arbete och sysselsättning...................15 6.4.2 Datateknik och handikapp....................16 6.4.3 Fritid och idrott...........................16 6.4.4 Information och utbildning..................16 6.4.5 Funktionshindrade med invandrarbakgrund.....17 6.4.6 Kultur......................................17 6.4.7 Kvinnor med funktionshinder.................17 6.4.8 Lokalstöd...................................18 6.4.9 Utrustning .................................18 6.4.10Organisationsutveckling.....................18 7 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden18 7.1Verksamhet till förmån för barn...................19 7.2Verksamhet till förmån för ungdomar...............20 7.3Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder22 8 Information, erfarenhetsspridning och utvärdering.23 8.1Information.......................................23 8.2Erfarenhetsspridning..............................24 8.3Utvärdering.......................................25 9 Författningskommmentar ..........................25 Bilagor 1 Kammarkollegiets bokslut..........................27 2 Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelat stöd under /95..........................31 3 Projekt för barn ......................33 4 Projekt för ungdomar .....................43 5 Projekt för personer med funktionshinder..........62 6 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden..........88 7 Plus-projekten...................................108 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträdet .................................109 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs att 2 och 31 §§ lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § ------------------------------------------------------- Av de medel som under ett Av de medel som under räkenskapsår har tillfallit har tillfallit fon- fonden skall en tiondel den skall en tiondel läggas läggas till fonden vid årets till fonden vid årets utgång. Återstoden och årets utgång. Återstoden och årets avkastning skall vara till- avkastning skall vara gängliga för utdelning från tillgängliga för utdelning och med närmast följande år från och med närmast följande men får också läggas men får också läggas till fonden. 31 § ------------------------------------------------------- Regeringen skall Regeringen skall före januari månads utgång före juni månads utgång lämna lämna redovisning till redovisning till för hur medel från för hur medel från Allmänna Allmänna arvsfonden har arvsfonden har fördelats fördelats under föregående under föregående budgetår budgetår samt ange den samt ange den kommande in- kommande inriktningen av riktningen av stödet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på redovisning som avser /96. Medel som tillfallit fonden - , med undantag för avsättning till fonden enligt 2 §, samt avkastning skall vara tillgängliga för utdelning . 3 Ärendet och dess beredning Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte skrivit testamente, skall istället tillfalla Allmänna arvsfonden. Stöd skall kunna ges för att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. I denna proposition lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden samt en redogörelse för praxis vid fördelning av stöd ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /95. I propositionen föreslås även en ändring i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Ändringen är föranledd av omläggningen av det statliga budgetåret. Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden under kommande budgetår. I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvsfondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och medlens användningsområde. Delegationen skall överlämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör lämnas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfonds- delegationen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju personer som utses av regeringen. Ordförande är statssekreterare och vice ordförande är statssekreterare. Övriga ledamöter är tjänstemän inom och . Arvsfondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör barn samt personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör ungdomar (12 - ). För beredningen av ärenden har tjänstemän inom de berörda departementen förordnats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfondsdelegationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. 5 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fondförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under /95 har avkastningen varit i aktiekonsortiet och i räntekonsortiet. För /96 finns det ca att dela ut. Bokslut för /95 för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 5.1 När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Det kommer in ca 1 800 arvsfondsärenden till kollegiet. Antalet ärenden har varit ganska . I drygt hälften av ärendena begärs det att kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkänns av kollegiet. I ca 700 fall har dödsboets egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under /95 kom det in ca netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 5.2 När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om avstående . En sådan ansökan skall ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under /95 har beslut fattats om avstående från arv till ett värde av ca . 5.3 Kostnader för fonden Ur fonden har under /95 betalats följande kostnader: - Dödsboavveckling m.m. 5,0 - 1,0 - Utbetalning av beviljat stöd 0,4 /Arvsfondsdelegationen - Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden 3,0 De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fonden uppgick därmed till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av budgetåret. 6 Arvsfondsmedlens fördelning /95 Stöd ur Allmänna arvsfonden kan beviljas organisationer för nyskapande ideell verksamhet. Även offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl, t.ex. när en kommun söker tillsammans med en förening för ett projekt. I dessa fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd under högst . Stöd ges inte för reguljär föreningsverksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnaderna för om-, till- och nybyggnad av lokaler för ungdomsverksamhet och handikapporganisationers rekreationsanläggningar om sådana åtgärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste återbetalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål . Arvsfondsdelegationen har antagit riktlinjer för fördelning av stöd till offentlig huvudman samt riktlinjer för stöd till anläggningar, lokaler och utrustning. 6.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall inom i beslutet angiven tid (vanligen efter projektets beräknade avslutning) lämna en redogörelse för eller utvärdering av utvecklingsarbetet samt en ekonomisk redovisning av hur det beviljade beloppet har använts. Mottagare av större projektstöd skall göra mera ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 8). 6.1.2 Huvudsaklig fördelning av arvsfondsmedel Inför /95 fanns ca att fördela ur Allmänna arvsfonden. Av detta belopp var , dvs. ca avsett att fördelas till projekt för ungdomar mellan och resterande medel, ca , för barn samt för personer med funktionshinder. Härutöver har de redan utbetalade eller beslutade medel, som under budgetåret återförts eller återbetalats till fonden använts för att ge stöd till nya projekt. 6.1.3 Registrering och handläggning Under budgetåret har Arvsfondsdelegationen registrerat 2 579 ärenden. 2 349 av dessa var ansökningar om stöd ur arvsfonden. Av resterande ärenden var 218 redovisningar av beviljat stöd och 12 övriga ärenden, exempelvis förfrågningar eller initiativärenden. Av fig 1 framgår att av det totala antalet ansökningar kom ungefär en fjärdedel från enskilda personer, som enligt lagen om Allmänna arvsfonden inte kan få stöd ur fonden. Dessa ansökningar har behandlats skyndsamt och i allmänhet avgjorts . Den del av ansökningarna som enligt figuren rör "projekt för andra målgrupper", har exempelvis gällt sjukhuspatienter, vuxna invandrare eller äldre, dvs. målgrupper som inte omfattas av arvsfondslagen. Där ingår också ansökningar som saknar inriktning på avgränsade målgrupper, som t.ex. rör upprustning av bygdegårdar, stöd till vägföreningar etc. De 633 ansökningar som rör projekt för ungdomar har handlagts vid . De övriga ansökningarna har handlagts vid Social- Sammanlagt har 503 projekt fått stöd ur Allmänna arvsfonden under budgetåret. Arvsfondsdelegationen har beslutat om bifall i 378 ärenden och överlämnat 125 ansökningar till regeringen för beslut, eftersom stödet i de fallen bedömdes överstiga . Regeringen har därefter bifallit dessa 125 ansökningar. Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå sammanlagt 1545 ansökningar (inkluderande ansökningar från enskilda personer). Orsaken har i många fall varit att projekten inte bedömts som tillräckligt nyskapande, t.ex. på grund av att det gällt reguljär föreningsverksamhet eller lokal utvecklingsverksamhet som redan finns på andra orter. Andra ansökningar har avslagits t.ex. på grund av att de rört verksamhet som inte bedömts vara av ideell karaktär, enstaka arrangemang eller internationell verksamhet eller att ansökan lämnats av nystartad förening. 27 ansökningar har lagts ad acta och 14 har överlämnats till annan myndighet. Av de under budgetåret inkomna ansökningarna var 260 ej avgjorda (se fig 2). av besluten har fattats av regeringen, samtliga med bifall. I den följande texten redovisas hur arvsfondens medel fördelats till projekt för de tre områdena barn, ungdomar samt personer med funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och ibland också flera olika målgrupper. De har placerats under den kategori som bäst motsvarar projektets huvudinriktning. En mer detaljerad redovisning lämnas i förteckningar som bifogas som bilagorna 2-5. En förteckning över mottagare av stöd redovisas i bilaga 6. 6.2 Verksamhet till förmån för barn (förteckning redovisas i bilaga 3) Under budgetåret har stöd ur Allmänna arvsfonden fördelats till 102 projekt med sammanlagt för verksamheter till förmån för barn. Bl.a. har och Skola fått medel till att kartlägga hur förutsättningarna för barns TV-tittande i hemmen ser ut, och vilka föreställningar om TV-våldets betydelse som finns inom olika familjer. Rapporten skall presenteras vid ett antal regionala konferenser i samarbete med . För att öka förståelsen för flyktingars situation bland låg- och mellan- stadieelever har Svenska scoutrådet fått stöd för projektet också!/Flyktingmärket. Tanken med projektet är att skapa avsky för krig och dess konsekvenser och engagemang för fred och medmänsklighet. Svenska tvillingklubben för föräldrar och barn har fått stöd till ett projekt med syfte att förbättra tvillingars möjlighet till individuell uppfostran genom bättre läromedel och utökad informationsspridning. har fått medel till projektet barn - de glömda barnen där syftet med projektet är att öka kunskaperna hos t.ex. behandlingspersonal om villkoren för barn i missbrukarfamiljer. har fått stöd till projektet enkel livsbok, en förenklad variant av den livsbok som ibland används som redskap vid utredning och behandling av barn som inte bor hos sina biologiska föräldrar. Syftet med boken är att ge barnet en möjlighet att få överblick över sitt eget liv. För projektet som kriminalitetens offer har fått stöd. Här är syftet att erbjuda hjälp- och stödinsatser för barn som blivit indirekta offer vid kriminella övergrepp. - Barnens Rätt i Samhället har fått bidrag till att bl.a. göra en informationsfilm som kan användas av de BRIS-ombud som berättar om barnens hjälptelefon i skolorna. har fått medel till projektet och barnen. Detta projekt består av fyra delprojekt med ett övergripande syfte att sprida kunskap om arbetlöshetens negativa effekter på barn samt att genom praktiskt arbete motverka sådana effekter. Till utveckling av kulturverksamhet för barn har tio olika projekt lämnats stöd med sammanlagt ca . Dessa projekt syftar främst till att stimulera barns intresse för kultur och öka möjligheterna för olika grupper av barn att ta del av det kulturutbud som finns. 6.2.3 Alternativ barnomsorg i storstadsområden Kommunen har inte skyldighet att erbjuda barnomsorg till de barn som har föräldrar som är arbetslösa eller av andra skäl är hemma. Många barn med invandrarbakgrund har bl.a. på grund av att föräldrarna inte arbetar svårigheter att integreras i samhället. De får inte tillgång till pedagogisk gruppverksamhet eller stöd i sin språkutveckling. Regeringen beslutade därför i slutet av budgetåret att sammanlagt skulle avsättas för att i samarbete med ideella organisationer skulle utveckla olika former av barnomsorgsverksamhet för dessa barn. har avsatts för sådan försöksverksamhet. Medlen har ännu ej fördelats. 6.2.4 Barn med funktionshinder Projekt som syftar till att utveckla verksamhet för barn med funktionshinder återfinns inom de områden som beskrivits ovan, men också inom t.ex. området datateknik och handikapp. Bland annat har Stiftelsen beviljats stöd för projektet börjar skolan. Syftet är att utveckla modeller för hur särskoleelever kan använda det avancerade kommunikationshjälpmedlet , en bärbar kombination av dator, mobiltelefon och videokamera. Behovet av kunskap om barn med funktionshinder är stort inom förskolor och skolor, och ofta saknas bra information om handikapp riktad direkt till barn. Stöd har lämnats med sammanlagt ca till olika informations- och utbildningsprojekt om barn med funktionshinder. har beviljats medel för att sprida information om migrän hos barn, ett vanligt men dolt problem. har fått stöd för att ta fram informationsmaterial om psoriasis för barn i olika åldrar. Sammantaget har 42 projekt med denna målgrupp beviljats stöd ur fonden. Det totala beloppet uppgår till ca . 6.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 - (förteckning redovisas i bilaga 4) Under /95 har fördelats som stöd ur Allmänna arvsfonden till verksamhet till förmån för ungdom. Härutöver har delegerats till olika myndigheter att fördela enligt givna ramar och riktlinjer. Ansökan om stöd ur fonden avseende verksamhet till förmån för ungdom har prövats av den del av som är knuten till ungdomsenheten på . 6.3.1 Projekt med bred lokal förankring I syfte att stimulera nya initiativ och stödja utveckling av metoder för ungdomsarbete med bred förankring lokalt har fördelats till större kraftcentra för ungdomar; föreningen i , föreningen i , stiftelsen i , Föreningen i samt Rosteriet i . Gemensamt i projekten är arbete utifrån nya synsätt och metoder där ungdomars engagemang och kreativitet aktivt tas tillvara. Organisationerna sprider kunskap, inspiration och utvecklingsidéer vidare till andra inom området. 6.3.2 Nätverk för eldsjälar Utifrån erfarenheterna i dessa projekt har stöd med beviljats för att ytterligare utveckla och stödja ett nationellt nätverk för eldsjälar/projektledare som initierades under /94. Nätverket, som samordnas av , har till uppgift att sprida information till projektledare över hela landet och har påbörjat uppbyggnad av en databas för informationsutbyte om ungdomsprojekt. 6.3.3 Ungdomars globala engagemang För ökat engagemang i FN-frågor och för ett aktivt deltagande i firandet av 50-årsjubileum , vilket sammanföll med att det var FN:s världsungdomsår genomfördes, har fördelats till för ungdomsorganisationer (LSU). Ytterligare stöd för att stimulera ungdomars intresse för och engagemang i globala frågor har utgått till Ungdomens miljöriksdag med varav hälften till Youth Parliament for the environment, i och Stiftelsen ungdomskraft i . 6.3.4 Särskilda insatser för flickor Med syfte att stärka flickors självkänsla och skapa förutsättningar för att deras behov och resurser särskilt uppmärksammas har fördelats till en rad olika projekt; Stiftelsen , Tjejverksamheten "Flingorna" på , , i , Föreningen i m.fl. 6.3.5 Insatser för att förebygga våld Stöd med sammanlagt har beviljats för våldsförebyggande projekt. () beviljades stöd med till en landsomfattande kampanj för att motverka att MC-intresse förknippas med våld och brottslighet. Projektet avslutades med en stor MC- kortege mot våld i . genomför projektet för att utveckla metoder för hur idrotten skall kunna ta ett utökat ansvar för att motverka våld. Projektet har erhållit stöd med . har arbetat vidare med projektet med stöd ur Allmänna arvsfonden. För att motverka våld och skadegörelse i har Föreningen erhållit stöd till ett projekt bland ungdomar. 6.3.6 Insatser mot främlingsfientlighet och rasism I samband med ungdomskampanj mot rasism och främlingsfientlighet har en nationell kommitté tillsatts av regeringen. Kommittén har i samarbete med myndigheter och organisationer genomfört informations- och opinionsbildande insatser riktat till ungdomar. avsatte regeringen ur Allmänna arvsfonden för stöd till lokala utvecklingsprojekt med syfte att motverka främlingsfientlighet och rasism samt öka förståelsen och toleransen mellan människor med olika kulturell bakgrund. Projektverksamheten har varit en viktig del av stödet till och uppmuntran av ungdomars engagemang och aktiva arbete på lokal nivå. skall kommittén lämna en sammanställning över beviljat stöd samt en utvärderande rapport. För att öka kunskaperna och därmed medvetenheten hos unga konsumenter har Konsumentråd fått stöd för att producera en konsumenttidning tillsammans med ungdomar. Därutöver har bl.a. och Resursvaruhuset i erhållit stöd för ungdomsprojekt. 6.3.8 Stöd till lokaler för ungdomsverksamhet