prop · GJ0384 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:84 Borttagande av innehavsanteckningar från inskrivningsregistret Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att s.k. innehavsanteckningar i inskrivningsregistret skall få tas bort från registret genom ett förenklat förfarande. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:98) om inskrivningsregis- ter......................................................... 3 3 Ärendet och dess beredning................................. 4 4 Bakgrund................................................... 4 5 Överväganden............................................... 6 6 Kostnader.................................................. 8 7 Författningskommentar ...................................... 9 Bilaga 1 Lagrådets yttrande...................................11 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................ 12 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:98) om inskrivningsregister. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:98) om inskrivningsregister Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1973:98) om inskrivningsregister skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 Om inskrivning i inskrivningsregister gäller 19 - 23 kap. jordabalken, i den mån ej annat följer av denna lag. Därvid äger bestämmelserna om fastighetsbok och tomträttsbok motsvarande tillämpning på inskrivningsregister. -------------------------------------------------------------------- I fråga om inteckningar som är registrerade i pantbrevsregi- stret enligt lagen (1994:448) om pantbrevsregister får rege- ringen föreskriva att anteck- ningar om innehav av pantbrev får tas bort från inskrivningsre- gistret på annat sätt än som följer av första stycket. -------------------------------------------------------------------- Regeringen kan bestämma att Regeringen får vidare före- ändring i fråga om namn- och skriva att ändring av namn- och adressuppgifter i anteckningar adressuppgifter i anteckningar rörande innehav av pantbrev om innehav av pantbrev eller eller vilandebevis får införas i vilandebevis får införas i in- inskrivningsregistret i annan skrivningsregistret på annat sätt ordning än som följer av första än som följer av första stycket. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1992:449. 3 Ärendet och dess beredning () gav in en framställan till regeringen om ändrad lagstiftning om innehavsanteckningar i inskrivningsregistret. På grundval av CFD:s framställan utarbetades i en promemoria med förslag till ändring i lagen (1973:98) om inskrivningsregister. Promemorian, vars förslag överensstämmer med det förslag som framläggs i propositionen, har remissbehandlats. Remissyttranden har avgetts av Hovrätten för Nedre , , , Datainspektionen, Dom- stolsverket, , , , , Allmänna Hypoteksbank och . Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju94/4328). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som helt överensstämmer med propositionens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 1. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I yttrandet har Lagrådet tagit upp frågan om utrymmet för det slag av bestämmelser som lagförslaget innebär. Regeringen behandlar denna fråga i avsnitt 5. Bestämmelser om pantsättning av fast egendom finns i jordabalken. Regelsystemet är uppbyggt på följande vis. På ansökan av den lagfarne ägaren beviljar inskrivningsmyndigheten inskrivning i fastigheten av visst penningbelopp. Inskrivning har tidigare skett i fastighetsbok men görs numera, sedan all fastighetsregistrering har överförts till ADB-medium, i inskrivningsregistret (se 3 § lagen [1973:98] om inskrivningsregister). är en del av fastighetsdatasystemet. CFD ansvarar för den tekniska skötseln av fastighetsdatasystemet. En inskrivning av detta slag kallas inteckning (se 6 kap. 1 § jordabalken). Med inteckningen följer en viss företrädesrätt till betalning ur fastigheten (se 17 kap. 6 § jordabalken). Mot varje inteckning svarar ett pantbrev (se 22 kap. 5 a § jordabalken). huvudsakliga funktion är att tjäna som instrument vid pantsättning av fastigheten. Panträtten uppkommer - enligt den huvudmodell som 6 kap. 2 § jordabalken anvisar - genom att fastighetsägaren överlämnar pantbrevet som pant för fordringen. Panträtten knyts till borgenärens innehav av pantbrevet. Innehavet får på flera sätt betydelse för borgenärens möjlighet att göra gällan- de den panträtt som har upplåtits till honom. har pantbrevet alltid utgjort en skriftlig handling (skriftliga pantbrev). Genom lagstiftning, som trädde i kraft (prop. 1993/94:197, bet. 1993/94:LU33, rskr. 1993/94:349, SFS 1994:448 och 1994:449) har det emellertid blivit möjligt att i stället låta inteckningen komma till uttryck i ett datapantbrev. Ett datapantbrev kommer till stånd genom att inteck- ningen registreras i ett särskilt register, pantbrevsregistret (se 6 kap. 1 § första stycket jordabalken samt lagen [1994:448] om pantbrevsregister). Vid en sådan registrering klargörs också vem som har rätt att råda över registreringen (pantbrevshavaren).Ett datapantbrev kan självfallet inte bli föremål för besittning och innehav i traditionell mening. Den registrerade pantbrevshavaren- anses emellertid på grund av registreringen ha de rättigheter och skyldigheter som följer med innehavet av ett skriftligt pantbrev (se 16 § lagen om pantbrevs- register). Ett datapantbrev skall enligt 6 kap. 2 § andra stycket jordabalken anses ha överlämnats till borgenären, när denne eller någon som företräder honom har registrerats som pantbrevshavare i pantbrevsregistret. pågår en omfattande omvandling av skriftliga pantbrev till datapantbrev (konvertering). Anteckningar om innehav av pantbrev På ansökan av innehavaren av ett pantbrev skall det antecknas i inskriv- ningsregistret vem som innehar pantbrevet (se 22 kap. 12 § jordabalken jämförd med 3 § lagen om inskrivningsregister). Sådana innehavsanteckningar är offentliga. Syftet med innehavsanteckningarna är att innehavaren av pantbrevet skall kunna underrättas om vissa förfaranden som berör pantbrevet eller fastig- heten och som är av betydelse för hans rätt. Exempel på sådana förfaranden är ansökningar om dödande av förkommen handling, om exekutiv försäljning och om fördelning av expropriationsersättning (se prop. B 673). Innehavsan- teckning är där-emot inte någon nödvändig förutsättning för att det skall föreligga en giltig panträtt. Den saknar också betydelse när det gäller att avgöra vem som är rätt borgenär. Ärenden om innehavsanteckning handläggs av inskrivningsmyndigheterna enligt de bestämmelser som gäller för handläggning av inskrivningsärenden (se 19 kap. jordabalken). En ansökan om innehavsanteckning tas därför upp på inskrivningsdag som ett särskilt ärende. Ofta görs ansökan i samband med inteckningsansökan. Om ansökan görs i ett senare skede och någon annan redan är antecknad som inneha- vare, skall inskrivningsmyndigheten skriftligen underrätta den som var antecknad som innehavare om åtgärden. Finns det anledning att anta att sökanden inte innehar pantbrevet, skall han föreläggas att visa upp det (se 22 kap. 12 § jordabalken jämförd med 3 § lagen om inskrivningsregister). Även en begäran om att en innehavsanteckning skall tas bort handläggs som ett särskilt inskrivningsärende. Efter en lagändring har CFD fått möjlighet att göra vissa ändringar i befintliga innehavsanteckningar. CFD har sålunda möjlighet att föra in nya namn- och adressuppgifter beträffande sådana kreditinstitut och försäkringsbolag som står under tillsyn (se 8 § tredje stycket fastighetsdata- kungörelsen, 1974:1058). Bestämmelsen ger dock inte CFD möjlighet att anteckna ny innehavare och inte heller rätt att ta bort befintliga innehavsanteckningar. Bestämmelserna om innehavsanteckning gäller även datapantbrev (se prop. 1993/94:197 s. 20). För datapantbrev finns emellertid, som har nämnts, också bestämmelser om registrering av pantbrevshavare. En pantbrevshavare har alla de rättigheter och skyldigheter som följer med innehavet av ett pantbrev. Regelsystemen för anteckning om innehav enligt jordabalken resp. registrering av pantbrevshavare enligt lagen om pantbrevsregister är i övrigt helt skilda från varandra. Pantbrevshavaren registreras inte i inskrivningsregistret utan i pant- brevsregistret. är - till skillnad från inskrivningsregistret - inte en del av fastighetsdatasystemet. För uppgifter om pantbrevshavare gäller enligt 8 kap. 22 § sekretesslagen (1980:100) viss sekretess. Uppgifterna får så- lunda inte lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada. Även om registreringen av innehavare i inskrivningsregistret resp. registreringen av pantbrevshavare i pantbrevsregistret på flera sätt skil-jer sig åt, innehåller dock de båda registren till en del samma slag av information, t.ex. uppgift om innehavare. Det medför att redan registreringen som pantbrevs- havare delvis tillgodoser de ändamål som bär upp reglerna om innehavsan- teckningar. Uppgifter om vem som har rättsliga intressen att bevaka i olika slag av ärenden kan förmedlas till handläggande myndigheter inom ramen för reglerna om terminalåtkomst i 19 § andra stycket lagen om pantbrevsregister. Till detta kommer att pantbrevsregistret enligt 3 § lagen om pantbrevsregistret får användas som underlag för underrättelser till pantbrevshavare om olika slag av uppgifter, t.ex. ägarbyten och utmätningsanteckningar. CFD kan därför löpande avisera pantbrevshavare om förändringar i inskrivningsregistret. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Regeringen ges möjlighet att föreskriva att| | innehavsanteckningar i vissa fall får tas bort från | | inskrivningsregistret på annat sätt än vad som sägs i jordabalken.| -------------------------------------------------------------------- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Det är ett känt förhållande att uppgifter om innehavare ofta står kvar i inskrivningsregistret efter det att innehavet faktiskt har upphört. Ofta tas en innehavsanteckning bort först sedan en ny innehavare själv har begärt att få bli antecknad som innehavare. Skälet till att den tidigare innehavaren låter bli att anmäla att hans innehav har upphört torde ofta vara att förfarandet upplevs som betungande. Konsekvensen blir att registret innehåller inaktuella uppgifter. Inte minst mot den bakgrunden finns det anledning att göra reglerna om borttagande av innehavsanteckningar så enkla som möjligt. Behovet av en förenklad ordning för borttagande av innehavsanteckningar torde ha ökat i och med tillkomsten av det nya systemet med datapantbrev. Systemet medför att innehavarens intresse av att innehavet är registrerat i inskrivningsregistret minskar. innehåller samma information om innehavare som en innehavsanteckning. Informationen kan i viss utsträckning hållas tillgänglig för berörda myndigheter genom de regler om terminalåtkomst som lagen om pantbrevsregister innehåller (se 19 § andra stycket lagen om pant- brevsregister). Vidare kan pantbrevshavarna få löpande information om föränd- ringar i inskrivningsregistret genom de nya aviseringsrutiner som pantbrevs- registret gör möjliga. För en del kreditinstitut framstår det förmodligen som en fördel att vara registrerade enbart som pantbrevshavare i pantbrevsregistret, eftersom sådana registreringar - till skillnad från innehavsanteckningar i inskrivningsregistret - inte ger konkurrerande kreditinstitut insyn i kreditinstitutets kundkrets. Det kan därför antas att ett stort antal kreditinstitut som är an- tecknade som innehavare i inskrivningsregistret och som låter konvertera sitt innehav av skriftliga pantbrev till datapantbrev kommer att begära att innehav- santeckningarna tas bort. Det är givetvis önskvärt att det arbete som detta medför för registerförande myndigheter kan begränsas så mycket som möjligt. Det är också önskvärt att reglerna utformas så att de blir smidiga även för de berörda kreditinstituten. Med nuvarande ordning behandlas varje ärende om borttagande av en en innehav- santeckning för sig och tas upp som ett särskilt inskrivningsärende. Om man antar att konverteringen av skriftliga pantbrev till datapantbrev i ett stort antal fall kommer att följas av ansökningar från innehavarna om att innehavsan- teckningarna skall tas bort från inskrivningsregistret, kommer det att innebära en betydande arbetsbelastning för landets inskrivningsmyndigheter. Den pågående konverteringen berör nämligen miljontals pantbrev. Uppenbarligen skulle mycket stå att vinna om det gick att ta bort flera innehavsanteckningar i ett enda sam- manhang, t.ex. så att det kreditinstitut som så önskar skulle kunna få samtliga innehavsanteckningar avseende datapantbrev för vilka institutet är registrerat som pantbrevshavare avförda på en och samma gång. Datatekniken öppnar stora möj- ligheter för detta. Detta förutsätter emellertid att åtgärden kan beslutas av en myndighet på riksnivå. Den myndighet som närmast kommer i fråga är den nya myndighet, Lantmäteriver- ket, som inrättas /96 genom att CFD och går samman. kommer därefter att ha möjlighet att handlägga fastighetsdataärenden för hela landet. Mot den angivna bakgrunden föreslås att regeringen ges möjlighet att meddela föreskrifter om att innehavsanteckningar får tas bort på annat sätt än vad som följer av jordabalken. Möjligheten bör begränsas till de fall då den inteckning som anteckningen avser kommer till uttryck i ett datapantbrev, dvs. då inteckningen är registrerad i pantbrevsregistret. Det är regeringens avsikt att med stöd av en sådan bestämmelse ge möjlighet att handlägga ärenden om borttagande av innehavsanteckningar. De nu föreslagna reglerna bör träda i kraft . Såsom Lagrådet påpekat är vad som föreslås inte ett formellt bemyndigande i den mening som avses i regeringsformen. I stället får det, enligt regeringens mening, anses som ett återförande av regeringens möjlighet att besluta föreskrifter med stöd av 8 kap. 13 § första stycket 2 regeringsformen. Regeringen anser inte, såsom Lagrådet, att ändringen sker med stöd av 8 kap. 14 § första stycket regeringsformen. Den bestämmelsen reglerar det fallet att meddelar föreskrifter genom lag i ett ämne där regeringen har behörighet att meddela föreskrifter. Att den föreslagna bestämmelsen ändå skall genomföras i lagform följer av 8 kap. 17 § regeringsformen. De föreslagna reglerna kan antas väsentligt minska inskrivnings-myndigheternas arbete med borttagande av innehavsanteckningar. Det är visserligen svårt att bedöma hur många inskrivningsärenden som berörs av reformen men ett rimligt antagande är i vart fall cirka 100 000 ärenden . Det medför minskade handläggnings- och porto-kostnader för inskrivningsmyndigheterna. Besparingen kan uppskattas till i vart fall mellan 0,5 och . Det stora flertalet ansökningar som i stället kommer att handläggas av Lantmäteri- verket torde komma att handläggas gemensamt i ett fåtal ärenden. Kostnaderna kommer därför för del att vara begränsade. Det bör i sammanhanget framhållas att den tekniska lösningen för det föreslagna systemet redan är förberedd. Endast ett visst utvecklingsarbete av mindre omfattning återstår. Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:98) om inskrivningsregister Om inskrivning i inskrivningsregister gäller 19 - 23 kap. jordabalken, i den mån ej annat följer av denna lag. Därvid äger bestämmelserna om fastighetsbok och tomträttsbok motsvarande tillämpning på inskrivningsregister. I fråga om inteckningar som är registrerade i pantbrevsregistret enligt lagen (1994:448) om pantbrevsregister får regeringen föreskriva att anteckningar om innehav av pantbrev får tas bort från inskrivningsregistret på annat sätt än som följer av första stycket. Regeringen får vidare föreskriva att ändring av namn- och adressuppgifter i anteckningar om innehav av pantbrev eller vilandebevis får införas i inskriv- ningsregistret på annat sätt än som följer av första stycket. Av jordabalken följer att ärenden om innehavsanteckningar är inskriv- ningsärenden, vilka - liksom andra inskrivningsärenden - skall handläg-gas av inskrivningsmyndigheten. Enligt ett nytt andra stycke i före-varande paragraf får emellertid regeringen i fråga om inteckningar som är registrerade i pant- brevsregistret - dvs. som kommer till uttryck i datapantbrev - föreskriva att innehavsanteckningar får tas bort på annat sätt. Det ger möjlighet att ta in föreskrifter i fastighetsdatakungörelsen om att får ta bort innehavsanteckningar hänförliga till inteckningar som är registrerade i pant- brevsregistret. Sådana åtgärder bör kunna beslutas på ansökan av den som är registrerad pantbrevshavare. Ett beslut om borttagande av innehavsanteckningar bör vidare kunna avse såväl en eller flera enstaka inteckningar som samtliga de inteckningar för vilka sökanden är registrerad som pantbrevshavare. Ärenden om borttagande av innehavsanteckningar kommer även med en sådan ordning att utgöra inskrivningsärenden. Det innebär att innehavsanteckningar också i fortsättningen kommer att kunna tas bort genom beslut av inskrivningsmyndigheten. I ärenden om borttagande av innehavsanteckningar får bestämmelserna i 22 kap. 12 § jordabalken ofta betydelse. Av den paragrafen följer bl.a. att när en innehavsanteckning tas bort den dittills antecknade innehavaren skall underrät- tas, såvida det inte är uppenbart att underrättelsen saknar betydelse för honom. Den bestämmelsen får aktualitet när sökanden - den som är registrerad som pant- brevshavaren enligt lagen om pantbrevsregister - är en annan än den som är an- tecknad som innehavare enligt jordabalkens regler. Normalt torde det i en sådan situation vara uppenbart att en underrättelse saknar all betydelse för den som står antecknad som innehavare. Av lagen om pantbrevsregister följer nämligen att det i fråga om datapantbrev alltid är pantbrevshavaren som skall anses som innehavare. Någon underrättelse till den som står antecknad i inskriv- ningsregistret torde därför inte behövas. Om har handlagt ett ärende av detta slag kommer föreskrifterna i 19 kap. jordabalken om överklagande av beslut i inskrivningsärende (se 19 kap. 14 §, jfr 58 a § lagen [1970:995] om införande av jordabalken), om rättelse (se 19 kap. 17 §) och om skade-stånd (se 19 kap. 19 § samt 9 § lagen om inskriv- ningsregister) att gälla. Det bör påpekas att den föreslagna ändringen inte syftar till att ge befogenhet att besluta om rättelse. Rättelseärenden - även sådana som enbart berör innehavsanteckningar - skall alltså också i fortsättningen handläggas enbart av inskrivningsmyndigheten. Tredje stycket motsvarar - med vissa redaktionella ändringar - det tidigare andra stycket. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1973:98) om inskrivningsregister. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Lagen (1973:98) om inskrivningsregister innehåller sådana förfaranderegler som kan beslutas genom förordning av regeringen med stöd av 8 kap. 13 § första stycket 2 regeringsformen. får därför anses besluta ändringar i lagen med stöd av 8 kap. 14 § första stycket regeringsformen. Vad gäller föreskrifter som beslutas enligt sistnämnda stadgande erbjuder regeringsformen inte möjligheten att genom bemyndigande delegera normgivningsmakt till regeringen. Enligt Lagrådets mening får den i remissen föreslagna regeln i 3 § lagen om inskrivningsregister anses innehålla inte ett bemyndigande i den for- mella mening som avses i regeringsformen utan fastmer ett förtydligande av regeringens rätt att på området besluta föreskrifter med stöd av 8 kap. 13 § första stycket 2 regeringsformen. Förslaget lämnas utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:84 Borttagande av innehavsanteckningar från inskrivningsregistret.