prop · GJ0368 · 1996-01-01 00:00:00 — Innan gemenskapens eget ratifikationsbeslut fattas kommer parlamentet att höras. Enligt fördraget samtycker varje signatär till att provisoriskt tillämpa fördraget i avvaktan på att det skall slutligt träda i kraft. Undantag görs för de länder som uttryckligen motsatt sig provisorisk tillämpning eller vars lagstiftning inte medger sådan tillämpning. Endast ett fåtal länder har anmält sådana förbehåll. fattade beslut (94/998/EG) om att provisoriskt tillämpa fördraget i den utsträckning de frågor som regleras i fördraget omfattas av gemenskapens kompetens. Parlamentet hade gett sitt samtycke härtill . Energistadgesamarbetet kommer att medföra kostnader, såväl fasta som löpande, vilka skall bäras av de fördragsslutande parterna. Parterna skall svara för sina egna kostnader för deltagande i möten med stadgekonferensen och eventuella underorgan. Möteskostnader i övrigt och kostnader för sekretariatet skall fördelas på parterna. Bidragen skall, med vissa tekniska justeringar, beräknas enligt bidragsskalan för FN:s reguljära budget. Dessa regler gäller även som fördraget tillämpas provisoriskt. får även ta emot frivilliga bidrag från parter eller från andra källor. beräknas det svenska bidraget uppgå till ca . Det motsvarar av de sammanlagda kostnaderna. I likhet med tidigare års bidrag till förhandlings-organisationen avser regeringen att låta bidrag belasta tolfte huvudtitelns reservationsanslag för /94, litt E.7 anslagsposten 4, deltagande i EG:s program för utveckling av energisystemet. Det är svårt att med precision bedöma hur stora bidrag skall lämna till energistadgesamarbetet . Först sedan stadgefördraget slutligt trätt i kraft och sekretariatet hunnit arbeta någon tid blir det möjligt att göra mer tillförlitliga fleråriga beräkningar. Baserat på hittillsvarande diskussioner kan dock bidragen för del antas komma att ligga vid ca . 4 Godkännande av fördraget -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: godkänner energistadgefördraget. Skälen för regeringens förslag: Energisektorn är av grundläggande betydelse för ett lands ekonomiska utveckling. Tillgång, produktion och konsumtion av energi är emellertid ojämnt fördelad mellan länder och regioner. Många västliga industriländer har ett stort importberoende och strävar efter långsiktig försörjningstrygghet. Framför allt bland länderna i förutvarande finns avsevärda energitillgångar. Utvinningen där hämmas dock av bl.a. brist på kapital och modern teknologi. Även ländernas möjlighet att bemästra de energirelaterade miljöproblemen varierar. Medan man i väst kommit förhållandevis långt när det gäller administrativa och tekniska lösningar återstår i öst att på allvar inleda miljöarbetet. Energistadgefördraget, som förhandlats fram på EU:s initiativ, syftar till att i ett alleuropeiskt perspektiv förena ländernas långsiktiga samarbetsintressen inom energisektorn. Det är det första avtalet i sitt slag som omfattar ett stort antal länder i öst och väst. Även om energifrågorna står i centrum innehåller fördraget viktiga element av utrikes-, handels- och miljöpolitisk natur. Fördraget innehåller investeringsskyddsregler med möjlighet till bindande internationell skiljedom, avsedda att öka möjligheterna och intresset för utländska direktinvesteringar inom energiområdet. Förhandlingar om ett tillägg till fördraget om nationell behandling i etableringsfasen skall vara avslutade . Fördraget är banbrytande genom att utsträcka tillämpningen av till att omfatta icke-medlemsländer i samt republikerna i f.d. . Förhandlingar har inletts om att införa justeringar i fördraget på grundval av Uruguayrundans resultat och även om bindande åtaganden att inte höja export- och importtullar. Vidare har förhandlingar inletts om en utvidgning av fördraget till att även omfatta energianknuten utrustning. Det kan vara av särskilt intresse för svenska företag. Fördragets regler om transitering kommer, särskilt i fråga om ledningsbunden energi, att förbättra affärsmöjligheterna och leda till ökad diversifiering och flexibilitet. I fördraget uppmärksammas miljöaspekterna. Viktiga principer för hanteringen av energisektorns skadeeffekter läggs fast. Genom fördraget introduceras ett antal marknadsekonomiska principer i en stor krets av länder. Det väntas bl.a. minska det slöseri med energi som förekommer på många håll på grund av konstlat låga prisnivåer. Fördraget speglar den fria marknadens betydelse och den vikt som måste läggas vid såväl inhemska som utländska företags vilja till investeringar. Förbättrade produktionsmetoder, effektivare energianvändning och en liberaliserad handel med energi öppnar nya möjligheter för en gemensam energimarknad. Reformländernas svårigheter att etablera och följa de västliga industriländernas nivå på regelverket har erkänts genom att fördraget innehåller bestämmelser om övergångtider för dessa länder. De svenska förhandlingsansträngningarna har koncentrerats till att nå en hög nivå på investeringsskyddet, att få största möjliga följsamhet med handelsreglerna i /WTO, att betona miljöaspekterna och att få även utrustning inkluderad i fördraget. Ur svensk synvinkel kan det resultat som åstadkommits i förhandlingarna sammantaget anses som tillfredsställande. Att energistadgefördraget undertecknats av närmare 50 länder, varav majoriteten samtyckt till provisorisk tillämpning, innebär att ett viktigt steg tagits mot ett ökat långsiktigt internationellt samarbete på energiområdet. Fördraget har dock ett vidare syfte. Det är avsett att stödja systemskiftet i de tidigare planekonomierna och därmed den historiska uppgiften att binda samman länderna i östra och . Fördraget utgör ett viktigt element i EU:s relationer med länderna i och med länderna i förutvarande . Mot denna bakgrund anser regeringen att bör ratificera energistadgefördraget. Fördraget bedöms vara av sådan vikt att det enligt 10 kap. 2 § regeringsformen skall godkännas av . Fördragets tillämpning förutsätter att de fördragsslutande parterna har fungerande nationell lagstiftning inom ett antal rättsområden. Det innebär att främst många reformländer måste införa nya regler efter en viss övergångstid. För svensk del behövs ingen ändring i gällande författ-ningar eller övrigt regelverk. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:68 Energistadgefördraget. 1995/96:68 Bilaga DE FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA, som beaktar Parisstadgan för ett nytt , undertecknad , som beaktar den europeiska energistadgan, som antogs i slutdokumentet från den europeiska energistadgekonferensen i , som undertecknades i , som erinrar om att alla signatärer av slutdokument åtog sig att uppfylla den europeiska energistadgans mål och principer och att förverkliga och bredda sitt samarbete genom att i positiv anda förhandla om ett energistadgefördrag och protokoll och som vill låta stadgans åtaganden vila på en säker och bindande internationell rättslig grund, som även önskar fastställa de strukturella ramar som krävs för att de principer, som uppställts i den europeiska energistadgan skall kunna förverkligas, som vill förverkliga grundtanken bakom initiativet till den europeiska energistadgan, nämligen att påskynda ekonomisk tillväxt genom åtgärder för liberalisering av investeringar och handel med energi, som bekräftar att de fördragsslutande parterna fäster yttersta vikt vid ett effektivt förverkligande av fullständig nationell behandling och behandling som mest gynnad nation och att dessa förpliktelser kommer att tillämpas på investeringar som görs enligt ett kompletterande fördrag, som tar hänsyn till målet att successivt liberalisera internationell handel och till principen om icke-diskriminering i internationell handel enligt vad som lagts fast i Allmänna tull- och handelsavtalet () och därtill knutna instrument och i övrigt i detta fördrag, som är beslutna att successivt avskaffa tekniska, administrativa och andra hinder för handel med energimaterial och energiprodukter samt utrustning, teknik och tjänster i anslutning till dem, som förväntar sig att de fördragsslutande parter som ännu inte är medlemmar i skall bli det och är angelägna om att skapa interimistiska handelsmöjligheter för att hjälpa sådana parter och inte hindra deras förberedelser för medlemskap, som är väl medvetna om de rättigheter och skyldigheter som tillkommer vissa fördragsslutande parter, som också är parter i och därtill knutna instrument, som tar hänsyn till konkurrensregler i fråga om fusioner, monopol, konkurrensbegränsande beteenden och missbruk av dominerande ställning, som även tar hänsyn till fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, riktlinjerna för tillhandahållande av kärnteknik och andra internationella åtaganden eller överenskommelser avseende icke-spridning av kärnteknik, som erkänner behovet av effektivast möjliga prospektering, produktion, omvandling, lagring, transport, distribution och användning av energi, som erinrar om ramkonvention om klimatförändringar, konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar och dess protokoll och andra internationella miljöavtal som inbegriper energiaspekter, och som erkänner det allt mer brådskande behovet av åtgärder för att skydda miljön, inklusive avveckling av energianläggningar och omhändertagande av avfall, och av internationellt godkända mål och kriterier för dessa ändamål, HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE. I detta fördrag avses med 1.stadga: den europeiska energistadgan, som antogs i slutdokumentet från den europeiska energistadgekonferensen i som undertecknades i . Undertecknande av slutdokumentet betraktas som undertecknande av stadgan. 2.fördragsslutande part: en stat eller regional organisation för ekonomisk integration, som gått med på att låta sig bindas av detta fördrag och som fördraget trätt i kraft för. 3.regional organisation för ekonomisk integration: en organisation, som bildats av stater som till den överfört behörighet i vissa frågor, av vilka några regleras i detta fördrag, inklusive behörighet att fatta bindande beslut i sådana frågor. 4.energimaterial och energiprodukter: de produkter och material som förtecknats i bilaga , baserad på harmoniserade system och Europeiska gemenskapens kombinerade nomenklatur. 5.ekonomisk verksamhet inom energisektorn: en ekonomisk verksamhet som gäller prospektering, utvinning, raffinering, produktion, lagring, landtransport, överföring, distribution, handel, marknadsföring och försäljning av energimaterial och energiprodukter, med undantag för de som förtecknats i bilaga NI, eller som gäller distribution av fjärrvärme. 6.investering: varje slag av tillgång, som ägs eller kontrolleras, direkt eller indirekt, av en investerare och omfattar: a.materiella och immateriella tillgångar, fast och lös egendom och övriga tillgångar, såsom arrenden, och andrapant- och säkerhetsrätter och , b.ett bolag eller affärsdrivande företag eller aktier, aktiekapitalandelar eller andra former av andelar i eget kapital i ett bolag eller ett affärsdrivande företag, samt ett bolags eller affärsdrivande företags obligationer och andra skuldförbindelser, c.rättsanspråk på pengar eller prestationer till följd av avtal, som har ett ekonomiskt värde och är förenade med en investering, f.varje rättighet grundad på lag eller avtal eller med stöd av koncessioner eller tillstånd, som lämnats enligt lag att bedriva ekonomisk verksamhet inom energisektorn. En förändring av den form i vilken tillgångar är investerade ändrar inte deras egenskap av investeringar. Begreppet investering omfattar alla investeringar oavsett om de förelåg eller görs efter den senare av de tidpunkter då detta fördrag träder i kraft för investerarens fördragsslutande part och för den fördragslutande part inom vars område investeringen görs (i det följande kallad ikraftträdandedag), under förutsättning att fördraget skall tillämpas på frågor som rör sådana investeringar först efter ikraftträdandedagen. Investeringar avser alla investeringar, som är förenade med en ekonomisk verksamhet inom energisektorn och investeringar eller kategorier av in- vesteringar, som en fördragsslutande part inom sitt område betecknat som effektiviseringsprojekt enligt stadgan och anmält till sekretariatet som sådana. a.i förhållande till en fördragsslutande part: i.en fysisk person, som har medborgarskap eller är fast bosatt i landet i enlighet med gällande lag, 1995/96:68 Bilaga ii.ett företag eller annan organisation som bildats i enlighet med den fördragsslutande partens gällande lag, b.i förhållande till en tredje stat, en fysisk person, ett företag eller annan organisation, som på motsvarande sätt uppfyller kraven enligt a gällande för en fördragsslutande part. 8.investera eller göra investeringar: att genomföra nya investeringar, förvärva hela eller del av befintliga investeringar eller påbörja investeringsverksamhet inom nya områden. 9.avkastning: de belopp som följer av eller har samband med en investering, oavsett i vilken form de utbetalas, inklusive vinster, aktieutdelningar, räntor, realisationsvinster, royalties, avgifter för förvaltning, teknisk hjälp eller andra avgifter och utbetalningar i natura. 10.område, beträffande till en stat som är fördragsslutande part: a.det territorium, som staten har suveränitet över. Med territorium förstås landområden, inre vatten och territorialhavet, och b.beroende på och i enlighet med internationell havsrätt, havet, havsbottnen och dess underlag, där den fördragsslutande parten utövar suveräna rättigheter och jurisdiktion. För fördragsslutande part, som är en regional organisation för ekonomisk integration, betyder område de områden som tillhör organisationens medlemsstater enligt bestämmelserna i avtalet om organisationens bildande. 11.a.GATT: 1947 eller 1994 eller båda, när båda är tillämpliga. b.GATT 1947: Allmänna tull- och handelsavtalet av , bilaga till slutprotokollet som antogs vid avslutningen av den andra sessionen i kommittén för förberedelser för konferens om handel och sysselsättning och de korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter gjorts. c.GATT 1994: Allmänna tull- och handelsavtalet enligt bilaga 1 A i avtalet om bildandet av och de korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter gjorts. 1995/96:68 Bilaga Part i avtalet om betraktas som part i 1994. d.därtill hörande dokument: där så är tillämpligt: i.avtal, arrangemang eller andra juridiska handlingar, inbegripet beslut, förklaringar och tolkningar, som träffats inom ramen för 1947 och de korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter gjorts. ii.avtalet om upprättande av , inbegriper bilaga 1 (utom 1994), bilaga 2-4 samt därtill hörande beslut, förklaringar och tolkningar med de korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter gjorts. 12.immateriell egendom: copyright och dithörande rättigheter, varumärken, geografiska namn, industriell design, patent, layout-design av integrerade kretsar och skydd för ej offentliggjord information. 13.a.energistadgeprotokoll eller protokoll: ett avtal som stadgekonferensen godkänt för förhandling och antagit texten till, som sluts mellan två eller flera parter i syfte att komplettera, ersätta, utvidga eller utveckla bestämmelserna i detta fördrag för en given sektor eller typ av verksamhet inom detta fördrags ram eller för samarbetsområden enligt avdelning III i stadgan. b.energistadgeförklaring eller förklaring: ett icke bindande instrument som stadgekonferensen godkänt för förhandling och antagit texten till, som sluts mellan två eller fler parter i syfte att komplettera eller fullständiga bestämmelserna i detta fördrag. 14.fritt konvertibel valuta: en valuta, som är föremål för omfattande handel på internationella valutamarknader och i stor omfattning används för internationella transaktioner. Detta fördrag upprättar en juridisk ram i syfte att främja långsiktigt samarbete på energiområdet, på grundval av kompletterande egenskaper och ömsesidig nytta i enlighet med stadgans mål och principer. 1995/96:68 Bilaga De fördragsslutande parterna skall arbeta för att främja tillträde till internationella marknader på affärsmässiga villkor och i allmänhet för att utveckla en öppen och konkurrensutsatt marknad för energimaterial och energiprodukter. Icke-inskränkningar från och därtill hörande instrument Ingenting i detta fördrag skall tillåta fördragsslutande parter, som är parter i , att göra inskränkningar från bestämmelserna i och därtill hörande instrument så som de tillämpas mellan dessa parter. 1.De fördragsslutande parterna skall inte tillämpa några handelsrelaterade investeringsåtgärder som är oförenliga med bestämmelserna i artikel III eller XI i , dock skall detta inte påverka parternas rättigheter och skyldigheter enligt och därtill hörande instrument samt artikel 29. 2.Sådana åtgärder omfattar alla investeringsåtgärder, som är obligatoriska eller som kan påtvingas enligt nationell lag eller administrativa beslut, eller som måste uppfyllas för att erhålla en fördel och som innebär: a.krav på ett företags köp eller användning av nationella varor eller av varor från en inhemsk källa, oavsett om kraven uttrycks i form av särskilt angivna varor, varors volym eller värde eller lokal tillverkning av viss andel av volymen eller värdet, eller b.att ett företags köp eller användning av importerade varor skall begränsas i förhållande till volymen eller värdet av lokala varor som företaget exporterar, eller som begränsar: c.ett företags import av varor som används i eller i samband med dess lokala tillverkning, allmänt eller till en kvantitet som hänför sig till volymen eller värdet av den lokala tillverkning som företaget exporterar, d.ett företags import av varor som används i eller i samband med dess lokala tillverkning genom att dess tillgång till utländsk valuta begränsas till en kvantitet som hänför sig till det inflöde av utländsk valuta som kan tillskrivas företaget, eller e.ett företags export eller försäljning för export av varor, vare sig detta uttrycks i form av särskilt angivna varor, i volym eller värde av varorna eller som en andel av volymen eller värdet av dess lokala tillverkning. 3.Ingenting i punkt 1 skall tolkas så att de fördragsslutande parterna hindras från att tillämpa sådana handelsrelaterade investeringsåtgärder som beskrivs i punkt 2 a och c som villkor för tillgång till program för exportfrämjande, utlandsbistånd, offentlig upphandling eller program för preferenstullar eller kvotering. 4.Oavsett punkt 1, får de fördragsslutande parterna tillfälligt vidmakthålla handelsrelaterade investeringsåtgärder, som varit i kraft före den dag då parterna undertecknar detta fördrag, under förutsättning att det sker med iakttagande av bestämmelserna om anmälan och avveckling i bilaga TRM. 1.De fördragsslutande parterna skall arbeta för att minska snedvridning av marknaden och hinder för konkurrens inom ekonomisk verksamhet på energiområdet. 2.De fördragsslutande parterna skall säkerställa att de inom sina myndighetsområden har och upprätthåller de lagar som är nödvändiga och lämpliga för att motverka ensidigt och samordnat konkurrensbegränsande beteende inom ekonomisk verksamhet på energiområdet. 3.Fördragsslutande parter med erfarenhet av tillämpning av konkurrensbestämmelser skall i positiv anda överväga att, på begäran och inom ramen för tillgängliga resurser, ge andra parter teknisk hjälp för utveckling och införande av konkurrensbestämmelser. 4.De fördragsslutande parterna får samarbeta för upprätthållande av sina konkurrensbestämmelser genom samråd och informationsutbyte. 5.Om en fördragsslutande part anser att ett visst angivet konkurrensbegränsande beteende, som tillämpas inom annan fördragsslutande parts område, skadar viktiga intressen med avseende på de mål som angivits i denna artikel, får den förstnämnda parten anmäla detta till den andra och begära att dennes konkurrensreglerande myndigheter vidtar lämpliga motåtgärder. Den anmälande parten skall i anmälan lämna tillräcklig information för att tillåta den anmälda parten att identifiera det konkurrensbegränsande beteende som anmälan gäller och skall även erbjuda sig att ge ytterligare information och samarbete efter förmåga. Den anmälda parten eller, i förekommande fall, berörda konkurrensreglerande myndigheter, får samråda med motsvarande myndigheter hos den anmälande parten och skall ta full hänsyn till dennes krav vid beslut om huruvida motåtgärder skall vidtas i fråga om det konkurrensbegränsande beteende som anmälan gäller. Den anmälda parten skall underrätta anmälande part om sitt beslut eller om sina behöriga myndigheters beslut och får, efter eget skön, underrätta anmälande part om motiven för beslutet. Om motåtgärder vidtas, skall anmäld part underrätta anmälande part om resultatet av dessa och, i möjligaste mån, även om varje händelse av betydelse . 6.Ingenting i denna artikel skall tvinga en fördragsslutande part att lämna uppgifter i strid mot de egna lagarna rörande röjande av information, sekretess eller affärshemlighet. 7.De förfaranden som föreskrivs i punkt 5 och artikel 27.1 är de enda som, inom ramen för detta avtal, skall användas för att lösa tvister som kan uppstå om tillämpning eller tolkning av denna artikel. 1.Alla fördragsslutande parter skall vidta nödvändiga åtgärder för att underlätta transitering av energimaterial och energiprodukter i överensstämmelse med principen om fri transitering och utan åtskillnad i fråga om sådana energimaterials eller energiprodukters ursprung, destination eller ägare och utan prisdiskriminering, som bygger på sådana skillnader och utan att framtvinga orimliga förseningar, begränsningar eller avgifter. 2.De fördragsslutande parterna skall stimulera berörda instanser till samarbete för: a.modernisering av infrastruktur som erfordras för transitering av energimaterial och energiprodukter, b.utveckling och drift av infrastruktur för energitransport som betjänar mer än en fördragsslutande parts område, c.åtgärder för lindring av följderna av avbrott i tillförseln av energimaterial och energiprodukter, d.främjande av sammankoppling av infrastruktur för energitransporter. 3.Alla fördragsslutande parter förbinder sig att tillse att deras bestämmelser i fråga om transport av energimaterial och energiprodukter och utnyttjande av infrastruktur för energitransport inte ger energimaterial och energiprodukter under transitering en mindre förmånlig behandling än den som ges motsvarande material och produkter, som kommer från eller är avsedda för deras egna områden, såvida inte gällande internationella avtal medger annat. 4.Om transitering av energimaterial och energiprodukter inte kan ombesörjas på kommersiella villkor genom befintlig infrastruktur för energitransport, skall de fördragsslutande parterna inte förhindra uppbyggnad av ny kapacitet, utom i fall där annat stadgas i tillämplig lagstiftning, som är förenlig med punkt 1. 5.Fördragsslutande parter genom vars områden energimaterial och energiprodukter får transiteras har ingen skyldighet att: a.tillåta uppbyggnad eller förändring av infrastrukturen för energitransport, eller b.tillåta ny eller ytterligare transitering genom befintlig infrastruktur för energitransport, om de inför övriga berörda fördragsslutande parter visar att detta skulle hota säkerheten och effektiviteten hos deras energisystem, inklusive försörjningstryggheten. De fördragsslutande parterna skall enligt punkterna 6 och 7 säkerställa upprättade flöden av energimaterial och energiprodukter till, från eller mellan andra fördragsslutande parters områden.