prop · GJ03194 · 1996-01-01 00:00:00 — Ökningen 1992 berodde främst på den tvååriga eftersläpningen i det gamla utbetalningssystemet för kommunalskattemedel samt till viss del en minskande BNP. uppgick skattekvoten preliminärt till . 2.1.2 Inkomster, utgifter och finansiellt sparande De kommunala inkomsterna minskade något i löpande priser efter att tidigare ha ökat under en följd av år. beräknas inkomsterna återigen ha ökat för kommunsektorn. Sektorns inkomster ökade preliminärt med i löpande priser . Tabell 2.2 Kommunsektorns inkomster Miljarder kronor, löpande priser ------------------------------------------------------- 1992 1993 1994 19951 ------------------------------------------------------- Inkomster 359 402 393 382 389 ------------------------------------------------------- varav ------------------------------------------------------- - skatter 232 269 256 256 261 ------------------------------------------------------- - bidrag från 81 83 87 78 73 staten 2 ------------------------------------------------------- - övriga inkomster 46 50 50 48 55 ------------------------------------------------------- 1 Preliminärt utfall. 2 Inkl. socialförsäkringssektorn. Källor: , . Kommunsektorns inkomster består till största delen av kommunalskattemedel. Följande tabell visar den kommunala skattesatsen . Tabell 2.3 skattesats Kronor per skattekrona -------------------------------------------------------- 1992 1993 1994 1995 1996 -------------------------------------------------------- Totalt 31,15 31,04 31,04 31,05 31,50 31,66 -------------------------------------------------------- Kommuner 1 17,32 19,38 19,43 19,44 20,20 21,15 -------------------------------------------------------- Landsting 12,68 10,51 10,47 10,48 10,12 9,32 -------------------------------------------------------- Församling 1,15 1,14 1,14 1,17 1,19 1,15 -------------------------------------------------------- 1 Inklusive skatteinkomster för kommuner utanför landsting, dvs. Den genomsnittliga skattesatsen exklusive skatteväxling höjdes för med (0,) för landstingen, med (0,) för kommunerna samt med för kyrkokommunerna (0,). ökade skatteuttaget med vilket motsvarade totalt i ökade inkomster för sektorn. höjdes skattesatsen i 71 kommuner och i fem landsting. höjdes den i 41 kommuner och fyra landsting. Därutöver ökade den genomsnittliga skattesatsen på grund av skillnader i skatteväxlingens storlek i respektive . Totalt 17 kommuner har en sammanlagd skattesats inklusive kyrkoskatt understi- gande , medan 89 kommuner har en skattesats som överstiger . Skillnaden mellan högsta och lägsta skattesats är . har lägst sammanlagd kommunalskatt med och högst, . Skillnaden i kommunalskatt motsvarar för en person med i lön. Den näst största inkomstkällan för kommuner och landsting är statsbidrag. Det finns två typer av statsbidrag, generella och specialdestinerade. De specialdestinerade bidragen uppgick till (), varav 19 avsåg konsumtion och resterande del investe- ringar. Statsbidragsminskningen i löpande priser beror helt på minskade specialdestinerade bidrag. De specialdestinerade statsbidragen utgjorde () av de totala statsbidragen. avsåg de största specialdestinerade bidragen till kommunerna ersättning för flyktingmottagande samt arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgifterna delas normalt in i konsumtion, transfereringar och investeringar. Den största utgiftsposten är konsumtion som till övervägande del utgörs av löner inklusive arbetsgivaravgifter. Tabell 2.4 Kommunsektorns utgifter Miljarder kronor, löpande priser ------------------------------------------------------- 1992 1993 1994 19951 ------------------------------------------------------- Utgifter 361 387 383 387 395 ------------------------------------------------------- varav ------------------------------------------------------- - konsumtion 278 285 279 284 291 ------------------------------------------------------- - transfereringar 65 79 82 79 79 ------------------------------------------------------- - investeringar 18 23 22 24 25 ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- Konsumtion ------------------------------------------------------- - volymförändring, % 1,9 -0,8 -1,8 -0,7 -1,2 ------------------------------------------------------- 1 Preliminärt utfall. Källor: , . De kommunala utgifternas ökningstakt har bromsats upp . Konsumtionen har i fasta priser (konsumtionsvolymen beräknad med ett särskilt löne- och prisindex) minskat . ökade utgifterna för kommunsektorn preliminärt i löpande priser jämfört med . Preliminärt minskade konsumtionsvolymen med för sektorn. Totalt har volymen minskat med . var de totala transferingarna i princip oförändrade jämfört med . Detta beror på att staten helt tog över ansvaret för bostadsbidragen, vilket innebar en minskning, som transfereringarna till hushållen ökade i löpande priser. Investeringarna i kommunsektorn har i löpande priser varit i stort sett kon- stanta . Skillnaden mellan inkomster och utgifter utgör sektorns finansiella sparande. Efter att ha varit negativt var det finansiella sparandet kraftigt positivt . Därefter blev det återigen negativt och preliminära uppgifter för tyder på ett fortsatt sparandeunderskott. Tabell 2.5 Kommunsektorns finansiella sparande Miljarder kronor, löpande priser ------------------------------------------------------- 1992 1993 1994 19951 ------------------------------------------------------- Finansiellt -1,8 15,6 10,0 -5,1 -5,9 sparande ------------------------------------------------------- varav ------------------------------------------------------- - kommuner -1,8 9,3 3,1 -4,6 -3,9 ------------------------------------------------------- - landsting 0,5 6,2 7,6 0,4 0,3 ------------------------------------------------------- - övriga 2 -0,5 0,10 -0,7 -0,9 -2,3 ------------------------------------------------------- 1 Preliminärt utfall. 2 Kyrkokommuner och kommunalförbund. Källor: , . Kommunsektorns positiva finansiella sparande berodde bl.a. på tillfälligt ökade skatteinkomster på grund av den tvååriga eftersläpningen i det gamla systemet för utbetalning av kommunalskattemedel samt nedväxlingen i pris- och löneökningstakten under dessa år. uppvisade sektorn ett sparandeunderskott som kan hänföras till kommuner samt kyrkokommuner och kommunalförbund. Preliminära uppgifter för ger en liknande bild av det finansiella sparandet. 2.2 Ekonomiskt resultat och ställning Detta avsnitt behandlar kommunernas, landstingens samt kyrkokommunernas och kommunalförbundens ekonomiska resultat och ställning, vilket främst kan utläsas genom resultat- och balansräkningar. Ungefär två tredjedelar av sektorns verksamhet bedrivs i kommunerna och en tredjedel i landstingen. Uppgifterna är hämtade ur SCB:s räkenskapssammandrag och avser kostnader och intäkter. Kommunernas resultat 3, dvs. förändring av eget kapital, uppgick till . Verksamhetens nettokostnader ökade . Skatteintäkter och generella statsbidrag ökade . Att kommunerna redovisade en ökning av skatteintäkterna beror på en periodiseringseffekt som uppstod vid omläggningen av stats- bidragssystemet, vilket minskade skatteintäkterna . Resultat 3 för- bättrades kraftigt vilket i huvudsak beror på två faktorer. Först och främst ökade de extraordinära intäkterna som de extraordinära kostnaderna minskade. Dessutom var förändringen av pensionsskulden betydligt mindre jämfört med . Detta följer av att en lägre inflationstakt de närmast föregående åren medför en långsammare skuldökning. Tabell 2.6 Kommunernas resultaträkning Miljarder kronor, löpande priser ---------------------------------------------------------- 1992 1993 1994 ---------------------------------------------------------- Verksamhetens intäkter 114,5 123,8 81,8 81,7 ---------------------------------------------------------- Verksamhetens kostnader -234,1 -263,2 -264,0 -269,5 ---------------------------------------------------------- Verksamhetens nettokostnader -119,6 -139,4 -182,3 -187,8 ---------------------------------------------------------- Skatteintäkter 126,8 160,9 160,6 168,8 ---------------------------------------------------------- Generella statsbidrag 5,0 4,1 35,9 31,3 ---------------------------------------------------------- Finansnetto -4,3 -5,1 -3,4 -1,8 ---------------------------------------------------------- Resultat efter skatteintäkter ---------------------------------------------------------- och finansnetto (resultat 2) 7,9 20,5 10,9 10,5 ---------------------------------------------------------- Avskrivningar -11,0 -8,6 -8,8 -9,3 ---------------------------------------------------------- Förändring av pensionsskuld 1 -8,6 -6,7 -4,5 ---------------------------------------------------------- Extraordinära poster -0,9 0,1 -0,9 4,4 ---------------------------------------------------------- Förändring av eget kapital -4,0 3,4 -5,5 1,1 (resultat ---------------------------------------------------------- - exkl. 11,9 1,2 5,6 pensionsskuldsförändring ---------------------------------------------------------- 1 Särredovisas första gången , ingår i avskrivningar. ingår även pensionsskuldens förändring avseende lärare m.fl. Källor: , . Preliminära uppgifter för visar att kommunernas resultat 2, dvs. resultat efter skatteintäkter och finansnetto, förbättrats och att resultat 3 förbättrats . Detta beror bl.a. på ökade skatteintäkter på grund av delavräkning preliminära skatteutbetalningar (ca ) och slutavräkning skatteutbetalningar (ca ). För de enskilda kommunerna varierade det ekonomiska resultatet kraftigt för . Faktorer som påverkar kommunernas ekonomi är bl.a. skattekraft, demografi, avgiftsfinansieringsgrad och organisationens effektivitet. Sammanlagt 139 av landets 286 kommuner hade ett resultat 3 som var negativt1. Enligt preliminära uppgifter redovisar 1292 kommuner ett negativt resultat 1995. redo- visade ett tjugotal av landets kommuner ett negativt resultat 2. Det innebär att löpande intäkter inte täcker löpande kostnader. hade ett sjuttiotal kommuner ett resultat 2 som uppgick till eller mer av skatteintäkter och generella statsbidrag. Enligt preliminära uppgifter för redovisar ett femtontal kommuner ett negativt resultat 2 och ett åttiotal kommuner redovisar ett positivt resultat 2 som uppgår till av skatteintäkter och generella statsbidrag. Följande tabell visar spridningen av resultat 2 och resultat 3 för omräknat i procent av kommunernas skatteintäkter och generella statsbidrag. Tabell 2.7 Spridning av resultat 2 och 3 1994 Andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ------------------------------------------------------ Resultat 2 Resultat 3 ------------------------------------------------------ < -3 6 ------------------------------------------------------ -- -3 30 ------------------------------------------------------ -- 13 103 ------------------------------------------------------ - 68 105 ------------------------------------------------------ - 126 35 ------------------------------------------------------ >10 % 73 7 ------------------------------------------------------ Totalt antal 286 286 ------------------------------------------------------ Genomsnitt, % 5,2 0,5 ------------------------------------------------------ Källor: , . Skillnaden i avgiftsfinansiering mellan olika verksamheter varierar kraftigt. De affärsmässiga verksamheterna har i det närmaste full kostnadstäckning, medan avgiftsfinansieringsgraden inom skolan är nära noll. Avgifternas andel av den skattefinansierade verksamheten har stigit från år . Diagrammet som följer visar avgiftsfinansieringen i olika verksamheter . Det ger också information om vilka de ekonomiskt mest omfattande verksamheterna var i kommunerna. De driftkostnader som anges i diagrammet är i huvudsak externa. **FOOTNOTES** 1 Källa: Vad kostar verksamheten i din kommun, bokslut , SCB och . 2 Totalt 284 av landets 288 kommuner (motsvarande av befolkningen) har besvarat SCB:s enkät. 1 Äldre- och handikappomsorg exkl. färdtjänst. Källor: , . Kommunernas ekonomiska ställning kan uttryckas i en balansräkning. Ett mått hämtat ur balansräkningen är soliditet, dvs. hur stor del av kommunernas tillgångar som finansierats med egna medel. var soliditeten exkl. pensionsskuld , vilket är en minskning jämfört med . Om pensionsskulden inkluderas enligt gällande redovisningspraxis, uppgår den redovisade soliditeten till , vilket är en minskning . Resultatet för landstingen försämrades , från ett positivt resultat på till ett negativt resultat på . Detta beror på att verksamhetens nettokostnader ökade () som skatteintäkter och generella statsbidrag minskade (-). Även för de enskilda landstingen varierade det ekonomiska resultatet för , dock inte lika mycket som för kommunerna. Liksom för kommunerna påverkar flera faktorer landstingens ekonomi bl.a. skattekraft, demografi och organisationens effektivitet. Av 23 landsting hade 19 ett negativt resultat 3 samt ett landsting negativt resultat 1994. Tabell 2.8 Landstingens resultaträkning Miljarder kronor, löpande priser ------------------------------------------------------ 1992 1993 1994 ------------------------------------------------------ Verksamhetens intäkter 18,9 24,4 23,6 23,3 ------------------------------------------------------ Verksamhetens kostnader - - 111,8 - 123,4 112,8 117,2 ------------------------------------------------------ Verksamhetens nettokostnader - -88,3 -88,3 -93,9 104,5 ------------------------------------------------------ Skatteintäkter 94,3 91,3 90,1 87,5 ------------------------------------------------------ Generella statsbidrag 16,1 7,2 9,3 9,0 ------------------------------------------------------ Finansnetto -1,0 -0,2 0,1 0,8 ------------------------------------------------------ Resultat efter skatteintäkter och ------------------------------------------------------ och finansnetto (resultat 2) 5,0 10,0 11,2 3,4 ------------------------------------------------------ Avskrivningar -4,0 -4,5 -4,6 -4,3 ------------------------------------------------------ Förändring av pensionsskuld1 -4,0 -4,6 -4,8 ------------------------------------------------------ Extraordinära poster -1,5 -0,3 -0,5 0,3 ------------------------------------------------------ Förändring av eget kapital -0,5 1,2 1,5 -5,3 (resultat ------------------------------------------------------ - exkl. 5,2 6,1 -0,5 pensionsskuldsförändring ------------------------------------------------------ 1 Särredovisas första gången , inkluderas i verksamhetens kostnader. Källor: , . Följande tabell visar spridningen av resultat 2 och resultat 3 för , räknat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag. Tabell 2.9 Spridning av resultat 2 och 3 1994 Andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ------------------------------------------------------- Resultat 2 Resultat 3 ------------------------------------------------------- upp till -0 8 ------------------------------------------------------- -- 1 11 ------------------------------------------------------- - 10 4 ------------------------------------------------------- - 9 0 ------------------------------------------------------- eller mer 3 0 ------------------------------------------------------- Totalt antal 23 23 ------------------------------------------------------- Genomsnitt, % 3,6 -5,5 ------------------------------------------------------- Liksom för kommunerna varierar avgiftsfinansieringen mellan olika verksamheter inom landstingen. Avgiftsfinansieringsgraden har i landstingen stigit från år . Diagrammet som följer visar avgiftsfinansieringen i olika verksamheter . Det ger också information om vilka de ekonomiskt mest omfattande verksamheterna är i landstingen. De driftkostnader som anges i diagrammet är i huvudsak externa. Landstingens soliditet var exkl. pensionsskuld. Detta är en minskning med en procentenhet . Om pensionsskulden inkluderas enligt gällande redovisningspraxis, uppgår den redovisade soliditeten till en procent , vilket är en minskning . 2.2.3 Kyrkokommuner och kommunalförbund Till kommunsektorn hör också kyrkokommuner och kommunalförbund. Kyrkommunernas och kommunalförbundens ekonomiska omfattning är dock marginell i jämförelse med kommuner och landsting. Trots detta uppvisade dessa ett överskott motsvarande för (2,). I detta avsnitt presenteras den kommunala koncernen. Ungefär en fjärdedel av den totala kommunala verksamheten, uttryckt som andel av omsättningen i koncernerna, bedrivs i kommunala företag. I landstingen är det endast en mindre del som bedrivs i företagsform. skall kommuner och landsting enligt kommunallagen upprätta en form av koncernredovisning. Enligt redovisningspraxis har koncernredovisningen kommit att omfatta kommunens verksamhet samt de företag där kommunen har ett väsentligt inflytande. Syftet är att få en bättre bild över kommunens eller totala ekonomiska och verksamhetsmässiga åtaganden. Kommun- koncernernas resultat 3, dvs. förändring av eget kapital, uppgick till . I koncernens resultaträkning ingår lika stor del av företagets intäkter och kostnader som motsvaras av kommunens eller lanstingets ägarandel. Landstingskoncernernas (17 st) resultat 3 var -4,varav företagen bidrog till förbättrat resultat med . Omsättningen i landstingens företag utgör dock av lands- tingskoncernernas totala omsättning. Nedanstående tabell visar kommunkoncernens samt kommunernas resultaträkningar. Tabell 2.10 De kommunala koncernernas resultaträkning år , löpande priser ----------------------------------------------------- Koncern1 Kommun ----------------------------------------------------- Verksamhetens intäkter 157,2 81,7 ----------------------------------------------------- Verksamhetens kostnader -314,5 -269,5 ----------------------------------------------------- Verksamhetens -157,3 -187,8 ----------------------------------------------------- nettokostnader ----------------------------------------------------- Skatteintäkter 168,8 168,8 ----------------------------------------------------- Generella statsbidrag 31,3 31,3 ----------------------------------------------------- Finansnetto -18,9 -1,8 ----------------------------------------------------- Resultat efter skatte- ----------------------------------------------------- intäkter och finansnetto 23,9 10,5 ----------------------------------------------------- Avskrivningar -18,7 -9,3 ----------------------------------------------------- Förändring av pensionsskuld -4,5 -4,5 ----------------------------------------------------- Extraordinära poster 0,1 4,4 ----------------------------------------------------- Förändring av eget kapital 0,8 1,1 ----------------------------------------------------- 1 Koncernförhållande har i SCB:s undersökning definierats som att kommunerna skall ha en ägarandel på eller annars ett väsentligt inflytande. I koncernens resultaträkning har interna mellanhavanden mellan kommun och företag eliminerats. Av koncernredovisningen kan man också utläsa att företagen i jämförelse med kommunen redovisar verksamhetsintäkter som överstiger verksamhetskostnaderna. För det andra har företagen inga skatteintäkter. Däremot står företagen för den övervägande delen av de finansiella kostnaderna i koncernen. Exempel på elimine- ringar som kan ske i koncernredovisningen är kostnader och intäkter för bostads- hyror, elavgifter, driftbidrag och aktieägartillskott. Dessa betalas av kommunen till företagen. På motsvarande sätt kan företagens kostnader och kommunens intäkter minskas i koncernredovisningen. Det kan t.ex. gälla VA-avgifter, räntor på internt förmedlade lån samt avkastning på insatt kapital som betalas av företagen till kommunen. De ekonomiska relationerna mellan en kommun eller ett landsting och dess företag består inte enbart av intäkter och kostnader. Framförallt kommunerna har gått i borgen för lån som företagen tagit upp för att bl.a. finansiera investeringar i sin verksamhet. Kommunernas borgensförbindelser uppgick till vid slutet av . Den övervägande delen () avsåg kommunalt ägda bolag där bostadsföretagen är de vanligast förekommande. För landstingens del är omfattningen av borgensåtagandena betydligt mindre. Landstingen hade vid slutet av ingått borgensförbindelser för . 3.1 Vård och omsorg 3.1.1 Hälso- och sjukvård Det övergripande målet för hälso- och sjukvården i är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Till uppgifterna hör att förebygga ohälsa och återfall i tidigare sjukdom, att behandla och bota sjukdom efter utredning och diagnos samt att genom rehabilitering, omvårdnad och smärtlindring lindra effekterna av sjukdom och stödja dem som drabbas av sjukdom. har anslutit sig till de mål som () angivit för hälsoutvecklingen i programmet Hälsa 2000. Hälsomålen följs där upp genom olika indikatorer. ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är att erbjuda en god hälso- och sjukvård som skall: - vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, - vara lätt tillgänglig, - bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, - främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårds-personalen (3 §). Hälso- och sjukvården har påtagliga samband med socialförsäkringarna och . Genom Ädel-reformen 1992 har uppgiftsfördelningen mellan kommuner och landsting inom vård och omsorg förändrats. har kommunerna också ett lagstadgat betalningsansvar för medicinskt färdigbehandlade patienter inom viss psykiatrisk vård. På fem orter i landet bedrivs försök med kommunalt ansvar för primärvården. Vidare bedrivs försöksverksamhet med finansiell samordning dels mellan och hälso- och sjukvården, dels mellan dessa båda och . Försöksverksamheten med finansiell samordning mellan försäkringskassa och hälso- och sjukvård skall pågå till utgången av . Försöksverksamheten med finansiell samordning mellan försäkringskassa, socialtjänst och hälso- och sjukvård samt försöksverksamheten med primärvård skall pågå till utgången av . De genomförda försöksverksamheterna skall därefter utvärderas. För att mäta resultatet av insatser inom hälso- och sjukvården är man i allmänhet hänvisad till att mäta prestationer. Dessa uttrycks i statistiken som bl.a. läkarbesök och vårddagar inom olika delområden. Vid användningen av dessa mått bör man vara medveten om att de egentligen säger ganska litet om vad som faktiskt åstadkoms i verksamheten. Det totala antalet läkarbesök i den offentliga hälso- och sjukvården, inkl. privata husläkare, uppgick till 21,3 miljoner. uppgick antalet läkarbesök till 19,7 och till 19,5 miljoner. Fördelningen av läkarbesöken på sjukhus respektive vårdcentraler har förändrat sig förhållandevis lite. Läkarbesöken på sjukhus utgjorde av det totala antalet läkarbesök. hade denna andel sjunkit till . Utöver dessa läkarbesök tillkommer 4,9 miljoner besök hos privatläkare. Tabell 3.1 Läkarbesök per 1 000 inv. (exkl. mödra- och barnhälsovård) ------------------------------------------------------- 1985 1990 1993 1994 ------------------------------------------------------- Somatisk korttidsvård 1 182 1 ------------------------------------------------------- Psykiatrisk vård 94 83 82 77 ------------------------------------------------------- Långtidsvård (70>år) 151 125 98 99 ------------------------------------------------------- Allmän medicin 973 1 ------------------------------------------------------- Övrigt 66 101 106 96 ------------------------------------------------------- Totalt 2 334 2 291 2 349 2 433 ------------------------------------------------------- Anm.: och 1994 ingår ej de kommuner där försök med primär- vård pågår. Totalsumman avviker från summan av delarna beroende på beräkningsme- tod. Källa: , Välfärdsfakta social 1996. Av tabell 3.2 framgår att antalet vårdplatser inom somatisk korttidsvård minskade från 29 700 till 27 900 . Minskningen av antalet vårdplatser inom somatisk korttidsvård har pågått , då antalet vårdplatser uppgick till 42 300.