prop · GJ0396 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:96 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att i efterhand godkänner att det under reservationsanslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade har förbrukats anslagsmedel i större utsträckning än vad som anvisats för /95. Regeringen föreslår vidare att högst av de medel, som anvisats under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för utgifter vid anställning med lönebidrag under /96. De medel som () disponerar under /96 för bl.a. stödformen anställning med lönebidrag är i huvudsak intecknade till följd av redan fattade bidragsbeslut. Syftet med regeringens förslag är att AMV skall få möjlighet att häva det totalstopp för nya anställningar med lönebidrag som har införts och i en långsammare takt successivt minska omfattningen och bidragsnivåerna. Avsikten är att antalet anställningar med lönebidrag och bidragsnivåerna under budgetåret skall anpassas så att utgifterna kan betalas med de medel på ordinarie anslag som verket disponerar för ändamålet. För att få till stånd en sådan anpassning av kostnaderna behöver omfattningen av antalet lönebidrag minska. Minskningen skall i första hand avse de sektorer som har den högsta genomsnittliga kostnaden. Vid nya anställningar skall an- ställningar i enskild och sektor prioriteras. Eftersom förhållandena varierar mellan länen bör () utfärda de närmare anvisningarna på området. Regeringen föreslår vidare att bidragsnivån vid förlängning av beslut om lönebidrag inte får överstiga av lönekostnaden. Dessutom föreslår regeringen att särskild hänsyn inte behöver tas till risken för uppsägning av en anställd med lönebidrag, när ett lönebidrag omförhandlas till en lägre nivå. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4 2 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade /95.................................................... 4 3 Anställning med lönebidrag................................. 5 4 Förslag till förändringar.................................. 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................................. 11 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner den faktiska medelsförbrukningen på tionde huvudtitelns reservationsanslag Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för /95 (avsnitt 2), 2. godkänner att högst av de medel som anvisat på tionde huvudtitelns reservationsanslag Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under /96 får användas för utgifter för anställning med lönebidrag (avsnitt 4), 3. godkänner regeringens förslag att lönebidraget vid förlängning av bidraget får lämnas med högst av lönekostnaden (avsnitt 4), 4. godkänner vad regeringen har anfört om hänsyn till risken för uppsägning vid en omprövning av lönebidragets nivå (avsnitt 4). 2 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade /95 -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: godkänner det överskridande som | | har skett av tionde huvudtitelns reservationsanslag Särskilda | | åtgärder för arbetshandikappade för /95. Bakgrunden till regeringens förslag I en skrivelse har AMS redovisat bl.a. utfallet på anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade under /95. Enligt AMS kommer förbrukningen på anslaget att uppgå till ca , vilket överstiger anvisade medel på anslaget med . Överskridandet faller helt på anslagsposten 1, dvs. medel till lönebidrag m.m., där utfallet beräknas bli mot tilldelade medel på . AMS föreslår att medel till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade anvisas under ramanslag eller med annan möjlighet till kredit. Vidare föreslår AMS att den uppkomna situationen med överskridande av en anslagspost kompenseras av ett lägre anslagsutnyttjande under /96. I skrivelsen anmäler AMS även utfallet på anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, anslagsposten 1. Förbrukningen på anslagsposten kommer att överstiga anvisade medel med . Anslaget kommer dock totalt sett inte att överskridas, varför frågan inte behandlas vidare här. Skälen för regeringens förslag: Anslaget Särskilda åtgärder för ar- betshandikappade är ett reservationsanslag, dvs. det är anvisat av utan någon möjlighet för regeringen att disponera medel i större utsträckning än vad har anvisat. Regeringen har i sin tur ställt samtliga medel under anslaget till AMS och delvis till () disposition. Överskridandet på anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade hänför sig till den anslagspost, som finansierar lönebidrag m.m. Överskridandet på posten uppgår till . Under anslaget finns även en post som finansierar främst utbildningsbidrag till inskrivna sökande vid arbetsmarknadsinstituten () och som i huvudsak disponeras av RFV. På denna post finns ett överskott på ca . Regeringen ser allvarligt på det inträffade. Stora krav på den ekonomiska kontrollen och uppföljningen måste ställas på en myndighet som hanterar så betydande belopp av allmänna medel. Regeringen vill understryka att AMV måste ha ett system för att följa kostnadskonsekvenserna av fattade beslut om bidrag, så att åtgärder snabbt kan sättas in för att förhindra överskridanden. Det är särskilt viktigt vad gäller kostnaderna för lönebidrag, eftersom beslut om dessa bidrag ofta får effekt för mycket och intecknar framtida anslag. Regeringen avser att begära månadsvisa redovisningar från AMS av utgiftsutvecklingen på anslaget. Inför det kommande kommer regeringen att ompröva de nuvarande anslagsformerna, bl.a. till följd av beslut om ett utgiftstak för de offentliga utgifterna. AMS förslag om en ändrad anslagsform får prövas i detta sammanhang. föreslås i efterhand godkänna att under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för /95 anslagsmedel har förbrukats i större utsträckning än som varit anvisat. Ett belopp på , svarande mot underskottet /95, bör inte användas under /96. Belastningen på anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade har medfört att ett stort antal län infört ett totalstopp för nya anställningar med lönebidrag, vilket drabbar en grupp arbetslösa sökande, som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Regeringen kommer i det följande att föreslå åtgärder, som bör kunna göra det möjligt att åter få till stånd nya placeringar som utgifterna hålls inom ramen för de medel som anvisats. 3 Anställning med lönebidrag Som framgått i det föregående är de medel som anvisats till främst lönebidrag för /96 till stor del intecknade. Som en följd av underskottet från /95 minskas dessutom de disponibla medlen med ca . Utvecklingen sammanhänger självfallet med efterfrågeläget på arbetsmarknaden. När efterfrågan på arbetskraft var som svagast hade arbetsförmedlingarna stora svårigheter att få till stånd anställningar av sökande med arbetshandikapp. De medel, som förmedlingarna disponerade för lönebidrag till arbetsgivare som anställde sökande med nedsatt arbetsförmåga, kunde inte utnyttjas. När sedan efterfrågan på arbetskraft åter ökade användes lönebidraget i stor omfattning för dessa sökande. Följden blev en motsatt situation - de medel som hade anvisats för anställning med lönebidrag blev överintecknade och räckte inte att betala den omfattning som förmedlingarna hade uppnått. Den uppkomna situationen, bl.a. med ett underskott på ca till lönebidragsanställningar, har lett till att ett stort antal arbets- förmedlingar har infört ett totalstopp för nya lönebidragsanställningar. Även i de fall anställda hos har möjlighet att lämna för en anställning på den reguljära arbetsmarknaden stoppas övergången. Sökande hos arbetsförmedlingen som har en arbetsgivare som är villig att anställa dem med ett lönebidrag kan inte anta erbjudandet på grund av stoppet. Stödformen Anställning med lönebidrag har uppkommit genom en sammanläggning av de tidigare formerna Arkivarbete och Halvskyddad sysselsättning. Det förstnämnda stödet förekom främst inom den statliga sektorn samt hos s.k. allmännyttiga organisationer. Dessa arbetsgivare fick hela lönekostnaden täckt av bidrag. Den halvskyddade sysselsättningen hade lägre och successivt avtrappade bidragsnivåer och förekom hos enskilda och kommunala arbetsgivare. När stöden slogs samman bibehölls i stort sett denna bidragsstruktur, där arbetsgivarkategorin bestämde bidragets nivå. Nivån på bidraget till organisationerna sänktes dock till av lönekostnaden. infördes också en begränsning av målgruppen för lönebidrag - endast sökande med arbetshandikapp kunde omfattas och inte som tidigare även äldre, flyktingar och andra som hade svårt att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Bidragsnivåns koppling till arbetsgivarkategori upphävdes genom lönebi- dragsreformen . Bidraget blev flexibelt och avhängigt av den arbetshandikappade personens behov och förutsättningar beträffande arbetsförmåga och graden av funktionsnedsättning (prop. 1990/91:100 bil. 12, s. 119). Försöksverksamhet som bedrivits hade visat att ett flexibelt lönebidrag gav fler jobb för pengarna genom att det genomsnittliga bidraget blev lägre. Ett ytterligare syfte med att införa ett flexibelt bidrag var att fler lönebi- dragsanställda fick möjlighet att övergå till icke subventionerat arbete, bl.a. genom att fler placeringar kunde ske hos arbetsgivare som kan ta ett kostnadsansvar och betala hela eller en större del av lönekostnaden för anställda, som rehabiliterats och förbättrat sin arbetsförmåga. Vidare framhölls att ett arbetsgivarneutralt system innebär att den sökandes egna önskemål kan tillgodoses bättre. Den som behöver en hög lönesubvention måste inte vara hänvisad till anställningar hos staten eller inom organisationerna utan kan söka sig till de sektorer som är mest lämpliga med hänsyn till sökandens utbildning, intressen, erfarenheter etc. Utvecklingen av det flexibla lönebidraget Utvecklingen därefter har visat att den genomsnittliga bidragsnivån har sjunkit till hos statliga arbetsgivare och till hos organisationerna. har dock skett en ökning av den genomsnittliga bidragsnivån hos enskilda arbetsgivare från hösten . Bidragsnivån hos kommunerna har ökat från till . För landstingen gäller en ökning från till . Sammantaget har förändringarna medfört en högre genomsnittlig kostnad per plats. Kostnadsökningen får också ses mot bakgrund av den kraftiga försämring av arbetsmarknadssituationen som präglat perioden.Statsmakternas intentioner att öka andelen anställningar hos enskilda och kommunala arbetsgivare har inte kunnat förverkligas . Av de ca 43 000 personer som /92 hade en anställning med lönebidrag fanns hos statliga arbetsgivare och hos allmännyttiga organisationer. har antalet anställda med lönebidrag ökat till ca 50 000 personer. Av dessa finns hos statliga arbetsgivare eller motsvarande och hos allmännyttiga organisationer. Andelen anställda hos enskilda arbetsgivare har minskat från till jämfört med /92. Antalsmässigt har dock ingen minskning skett hos denna arbetsgivarkategori. Hos kommuner och landsting har andelen minskat från till . Några procent finns hos andra arbetsgivare, bl.a. affärsverk. Den mest påtagliga förändringen är således att anställningar med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer ökat från en knapp fjärdedel till en dryg tredjedel. Utvecklingen sammanhänger med den svaga efterfrågan på arbetskraft, som rått i övriga sektorer på arbetsmarknaden. Som framgår ovan har omfattningen på lönebidraget ökat betydligt. Jämfört med hade ca 6 000 fler en sådan anställning samma kvartal 1995. Detta har också fått ekonomiska konsekvenser. Budgetåren 1992/93 och 1993/94 hade AMV stora reservationer på anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade - drygt en miljard resp. i outnyttjade medel vid slutet av resp. budgetår. /95 uppstod i stället, som redan nämnts, ett underskott på ca på den anslagspost som finansierar lönebidragen. Inte heller åtgärder för arbetshandikappade har kunnat undantas från de besparingar, som genomförs som ett led i saneringen av statens finanser. har bidragsnivån för samtliga lönebidrag sänkts till högst av lönekostnaden för den arbetshandikappade anställde. Visst undantag görs för små grupper av personer med svårare funktionshinder. För nya anställningar med lönebidrag efter gäller en högsta bidragsnivå på av lönesumman. Anslaget är vidare beräknat för en ungefär oförändrad omfattning på ca 44 000 - 45 000 personer. Medel har således inte anvisats för den relativt betydande ökning av omfattningen som skett. Det statsfinansiella läget medger inte kostnadsökningar på grund av ökade volymer. Avsikten har varit att nyanställningar skall kunna komma till stånd vartefter som människor lämnar lönebidragsanställningar. Erfarenhetsmässigt lämnar av de lönebidragsanställda sin anställning , vilket vid en volym kring 45 000 innebär att ca 4 500 kan få en anställning . Med den ökning som skett kan inte alla avgångar ersättas med nya placeringar. Arbetsförmedlingarna måste finna andra åtgärder och lösningar för en stor del av de sökande som är arbetshandikappade. Utrymme för ett ökat antal arbeten med lönebidrag måste skapas genom sänkta genomsnittliga bidragsnivåer. En förutsättning för att detta skall kunna ske torde vara att fler placeringar sker hos arbetsgivare som har lönebetalningsförmåga. 4 Förslag till förändringar -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: godkänner att AMV under budgetåret| | 1995/96 får disponera högst av de medel som | | anvisats under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för | | utgifter för anställning med lönebidrag. | | Lönebidrag, som förlängs efter de första fyra årens anställning får| | inte överstiga av lönekostnaden för den anställde. | | Risken för uppsägning från en anställning med lönebidrag, bör inte| | beaktas särskilt när bidraget omförhandlas till en lägre nivå.Skälen för regeringens förslag: Den situation som uppstått med | | en vid budgetårets början överintecknad medelsram för lönebidrag är| | olycklig. Att lösa problemet genom ett totalstopp för nya | | lönebidragsanställningar för dock med sig nya problem, framför | | allt för enskilda sökande. En minskning av antalet arbeten med | | lönebidrag måste kunna genomföras i en långsammare takt, | | successivt under budgetåret.För att ge möjlighet för arbetsförmedlingar och| | att åstadkomma en sådan långsammare | | minskning av antalet anställningar med lönebidrag, med större | | hänsyn till vad som i det enskilda fallet är en lämplig lösning,| | förordar regeringen en viss omfördelning av AMV:s resurser. | | Regeringen föreslår att högst av medel som | | anvisats under tionde huvudtitelns anslag Arbetsmark- | | nadspolitiska åtgärder, får användas för utgifter för anställning med| | lönebidrag enligt förordningen (1991:333) om anställning med | | lönebidrag. | | | | | | Styrning av bidraget | | Mot bakgrund av det statsfinansiella läget är det angeläget att | | de medel som anvisas för lönebidrag också används på ett från| | samhällets synpunkt effektivt sätt. Anställda hos som | | behöver omfattas av lönebidrag för att gå över till en anställning på| | den reguljära arbetsmarknaden bör i första hand ges möjlighet att| | komma i fråga. Detta är en samhällseffektiv åtgärd i och med att en| | sådan övergång ger utrymme för arbetsförmedlingen att placera en| | arbetssökande med arbetshandikapp hos istället för att | | personen i fråga uppbär ersättning från arbetslöshetskassa eller| | förtidspensioneras. | | Vidare kan utrymme för nya beslut om lönebidrag för | | arbetshandikappade sökande skapas genom sänkta kostnader för | | lönebidrag. I det nu uppkomna läget måste placeringar med lägre | | bidragsnivåer ges prioritet. Nya placeringar med lönebidrag bör | | därför under /96 främst ske hos arbetsgivare, som| | kan godta en lägre bidragsnivå eller som har förutsättningar att| | med tiden godta lägre bidrag. I de län, som har ett | | underskott på medel till lönebidrag, skall därför placeringar i | | enskild och sektor prioriteras. Det får ankomma på AMS | | att lämna närmare anvisningar på området. | | | | | | Avtrappning av lönebidraget | | Beslut om lönebidrag får avse av högst . Det är dock| | regel att bidrag förlängs efter den första | | beslutsperioden. Arbetsförmedlingarna har | | genomfört omprövningar och omförhandlingar av bidrag i stor | | utsträckning och väsentligt oftare än . Det finns | | goda skäl att ha en hög ambitionsnivå i detta avseende. Även om en| | enskild anställd i vissa fall kan få försämrad hälsa och | | arbetsförmåga är det dock vanligt att arbetsförmågan förbättras över| | tiden. Den anställde ökar sitt kunnande i arbetet och får mer | | rutin. | | Det bör därför vara naturligt att nivån på lönebidraget trappas ner| | vid en förlängning av bidraget utöver den första fyraårsperioden.| | Regeringen förordar att en högsta bidragsnivå på av | | lönekostnaden skall gälla för beslut som förlängs utöver de första| | fyra årens anställning. | | Förslaget innebär en tidigareläggning av en nivå som ändå småningom| | hade uppstått som en följd av att den högsta bidragsnivån vid nya| | anställningar nu är . | | Regeringen bedömer att regeländringen medför en minskad belastning| | på anslaget med ca , räknat på helår. Kostnads-| | minskningen blir dock lägre , eftersom bidragsminskningen| | genomförs successivt . | | | | | | Klarare regler för omprövning av lönebidrag | | En bestämmelse i förordningen (1991:333) om anställning med | | lönebidrag behandlar frågan om omprövning av beslut om lönebidrag| | som fattats före . Enligt bestämmelsen bör vid | | sådana omprövningar beaktas om en minskning av lönebidraget kan | | medföra en påtaglig risk för att den anställde inte får behålla | | anställningen. Risken skall ha kommit till uttryck exempelvis | | genom förhandling om uppsägning eller uppsägning. Frågan om en | | sådan bestämmelse har varit förelagd (prop. 1992/93:150| | bil. 8 s. 73-74, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). | | En regel att bidragsnivån vid en förlängning/omprövning efter minst| | anställning inte får överstiga av lönekostnaden kan| | naturligtvis medföra problem. Regeringen vill därför erinra om | | att bidrag på en högre nivå kan lämnas för vissa grupper med svårare| | funktionshinder. Det finns således möjligheter att tillgodose | | behovet av ett mer kraftfullt stöd för människor med svåra | | funktionshinder. Om det däremot främst är arbetsgivarens | | ekonomiska situation, som medför en risk att den anställde med | | lönebidrag blir uppsagd vid ett avtrappat bidrag, är situationen| | en annan. Eftersom anställda med lönebidrag omfattas av lagen | | (1982:80) om anställningsskydd och också har företräde till fort-| | satt arbete enligt denna lag, är det inte givet att en persona- | | linskränkning måste drabba den anställde med lönebidrag. Om så ändå| | sker förutsätter regeringen att arbetsförmedlingen medverkar till| | att finna annat arbete för den uppsagde eller annan lämplig | | åtgärd, som kan leda till ett annat arbete. Den nämnda | | bestämmelsen i förordningen om anställning med lönebidrag innebär| | en oklarhet om vilka bidragsnivåer som skall gälla och är svår att| | hantera för arbetsförmedlingarna. Regeringen avser därför att | | avskaffa bestämmelsen. Möjligheten att lämna bidrag | | av kostnaden för lön och sociala avgifter innebär ett generöst | | system, som ger utrymme att kompensera också för en betydande | | nedsättning av den anställdes arbetsförmåga. -------------------------------------------------------------------- | | | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde | | 1995 | | | | Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden | | , , , , , , ,| | , , , , , , Uus- | | mann, | | , , , , | | | | Föredragande: statsrådet | | | | | | | | Regeringen beslutar proposition 1995/96:96 Anställning med | | lönebidrag.