prop · GJ03150D2 · 1996-01-01 00:00:00 — 9.1 Investeringskvoter inklusive och exklusive bostäder..........................52 9.2 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påbörjade lägenheter........................54 10.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 1970-2001...................................56 10.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter ...................................59 10.3 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- och nettoskuld 1980-2001....................61 10.4 Statsskulden ......................62 10.5 Den kommunala sektorns finansiella sparande.64 11.1 Ränteutvecklingen på 10-åriga statsobligationer i några länder..............................66 11.2 Ränteutvecklingen i 1992-1996.......68 11.3 Kronkurs, TCW-index 1995-1996...............69 Avstämning av det svenska konvergensprogrammet Regeringen presenterade ett konvergensprogram för den ekonomiska politiken syftande till att skall uppfylla de krav som ställts upp för deltagande i EU:s monetära union. Programmet innefattar mål för budgetpolitiken med innebörden att statsskulden i förhållande till BNP skall stabiliseras och underskottet mätt som den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande skall vara eliminerat . Konvergensprogrammet baserades på den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som gjordes i den reviderade national- budgeten . I konvergensprogrammet redovisas även ett kon- solideringsprogram med åtgärder som sammantagna ger en förstärkning av de offentliga finanserna med . I konvergensprogrammet, som fick en bred uppslutning i , angavs att regeringen varje halvår skall göra avstämningar av programmet. En första sådan avstämning gjordes och redovisades i anslutning till regeringens proposition En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25). I föreliggande bilaga lämnas en andra avstämning. Den ekonomiska utvecklingen blev i flera avseende mer gynnsam än vad som förutsattes i konvergensprogrammet. BNP-tillväxten blev enligt de preliminära nationalräkenskaperna , vilket är en halv procentenhet mer än prognosen . Kronan stärktes och räntan sjönk mer än vad som förutsågs . Prisutvecklingen under loppet av blev också något mer gynnsam. Sysselsättningen utvecklades dock svagare än beräknat, vilket medförde att den totala arbetslösheten (inkl. personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder) trots den högre tillväxten blev densamma som prognosticerades . Förstärkningen av de offentliga finanserna blev större än beräknat . I konvergensprogrammet beräknades den konsoliderade offentliga sektorns finansiella underskott uppgå till motsvarande av BNP. Enligt den bedömning som kan göras blev underskottet , vilket motsvarade av BNP. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld uppgick vid utgången av 1995 till motsvarande av BNP . Det var en påtagligt lägre skuldkvot än vad som beräknades i konvergensprogrammet. Utöver att det finansiella underskottet blev mindre förklaras detta bl.a. av att apprecieringen av kronan reducerade värdet av den del av skulden som är upptagen i utländsk valuta. mattades konjunkturen av såväl internationellt som i , vilket har föranlett en nedrevidering av prognosen för den ekonomiska tillväxten . Trots konjunkturavmattningen beräknas det offentliga sparandet förbättras förhållandevis snabbt både 1996 och 1997. Den konsoliderade offentliga sektorns finansiella underskott beräknas uppgå till eller av BNP. beräknas under-skottet, med beaktande av konsolideringsprogrammets åtgärder, uppgå till av BNP. Detta indikerar att med de samhällsekonomiska förutsättningar som förutses och de beslut som fattats om budgetförstärkningar skulle inte klara att uppfylla konvergenskriterierna, eftersom underskottet överstiger av BNP. Bedömningen av den offentliga sektorns finanser överens-stämmer med den som gjordes i samband med konvergensprogrammet. Trots en fortsatt förstärkning beräknas att det återstår ett finansiellt sparandeunderskott på eller motsvarande av BNP. För att uppnå konvergensprogrammets mål krävs budgetförstärkande åtgärder utöver det konsolideringsprogram som fattat principbeslut om. Mot denna bakgrund aviserar regeringen i den ekonomiska vårpropositionen ett antal förslag till utgiftsnedskärningar och inkomstförstärkningar. 2 Utvecklingen i den svenska ekonomin Den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som presenterades och senare låg till grund för konvergensprogrammet föregicks av en betydande oro på de finansiella marknaderna. Denna oro var internationellt betingad, men effekterna för del blev stora. Den svenska kronan försvagades . Räntenivån steg och räntedifferensen mot ökade från . Detta kan tolkas som ett uttryck för bristande förtroende på de finansiella maknaderna för att återhämtningen i den svenska ekonomin skulle gå att förena med fortsatt låg inflationstakt. skingrades oron på den interna-tionella kapitalmarknaden och räntenivån sjönk. Förbättrad information om och förståelse för beslutade och aviserade åtgärder för att förbättra statsfinanserna och en sjunkande inflationstakt bidrog till att stärka förtroendet för den svenska ekonomin. Konsumentpriserna steg under loppet av 1995 , vilket var mindre än vad som beräknades . Dämpningen av inflationen bidrog till och förstärktes av en stigande valutakurs. Kronan förstärktes mer än vad som förutsattes i konvergensprogrammet och apprecierades med mot ECU-valutorna. Räntemarginalen mot krympte påtagligt. De svenska räntorna närmade sig den tyska nivån. Räntan på femåriga statsobligationer var vid slutet av året , vilket var lägre än vad som antogs i samband med konvergensprogrammet. Diagram 2.1 Öppen arbetslöshet Procent av arbetskraften Källor: och . visade tillgänglig statistik en kraftigare inhemsk produktionsökning än vad tidigare prognoser indikerat. Den svenska exporten och hushållens disponibla inkomster utvecklades bättre än väntat. Dessa positiva signaler föranledde en upprevidering av prognosen för BNP-tillväxten med en procentenhet i den bedömning som låg till grund för den första avstämningen av konvergensprogrammet . Konver- Avstäm- Avstäm- Konver- Avstäm- Avstäm- genspro- ning ning genspro- ning ning gram novemberapril novemberapril 1996 BNP-tillväxt 2,5 3,5 3,0 2,9 2,7 1,4 KPI, årsgenomsnitt 2,9 2,9 2,9 2,7 2,6 1,6 Arbetslöshet 7,0 7,5 7,7 6,1 6,4 7,2 5-årig obligationsränta 10,6 10,0 9,9 10,0 8,7 7,8 ECU-index 129,0 126,8 126,1 125,0 119,5 117,8 skedde en avmattning av den internationella konjunkturen, i synnerhet bland de europeiska länderna. Den svenska ekonomin genomgick motsvarande utveckling. Preliminära nationalräken-skaper för visar att produktionsutvecklingen var mycket svag . beräknas BNP ha ökat . Prognosen i den förra avstämningen av konvergensprogrammet överskattade således styrkan i den ekonomiska utvecklingen . Till följd av den internationella avmattningen blev det positiva bidraget från exporten mindre än beräknat. En ökad allmän osäkerhet ledde till att hushållens sparkvot inte minskade som förväntats i de tidigare prognoserna. Tillsammans med neddragningar av offentlig verksamhet minskade den inhemska konsumtionsefterfrågan. Jämfört med den bedömning som gjordes i konvergensprogrammet blev BNP- tillväxten något starkare, istället för . Denna skillnad motsvaras av den kraftiga lageruppbyggnad som skedde . Nettoexporten och den inhemska slutefterfrågan på varor och tjänster kom att utvecklas i den takt som förutskickades i aprilprognosen. har sysselsättningen vuxit i snabb takt och antalet sysselsatta är nu ca 75 000 fler. Antalet arbetade timmar steg . Konjunkturavmattningen mot slutet av fick dock genomslag på arbetsmarknaden och sysselsättningen stagnerade. Den genomsnittliga öppna arbetslösheten var . Detta är högre än tidigare bedömningar, men skillnaden förklaras av att antalet personer som omfattades av arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev mindre än beräknat. Utsikterna för den svenska ekonomins utveckling har fått revideras ned jämfört med tidigare bedömningarna. Det förklaras främst av att efterfrågan i omvärlden, särskilt i de europeiska länderna, växer långsammare än beräknat. För EU-länderna väntas BNP-tillväxten uppgå till mot tidigare beräknade . Den svagare internationella marknadstillväxten dämpar den svenska exportefterfrågan. Kronan antas genomsnittligt vara starkare än , vilket tillsammans med lönekostnadsökningar som ligger över omvärldens försämrar det relativa kostnadsläget för svenska exportföretag. Den svenska konkurrenskraften är dock fortfarande mycket stark. Hushållens sparkvot steg kraftigt och ligger på en jämfört med tidigare mycket hög nivå. Bedömningen är att sparkvoten kommer att reduceras. prognoser har förutsatt att denna nedgång skulle komma och fortsätta . En svagare konjunktur och därmed ökad osäkerhet har gjort hushållen mer försiktiga. Sparandet förväntas därför ligga kvar på en hög nivå även , vilket håller tillbaka återhämtningen av den privata konsumtionen. Diagram 2.2 KPI-utvecklingen i och EU Årlig procentuell förändring Källor: , och . Diagram 2.3 Ränteutvecklingen i , 1996 Procent, 5-årig statsobligation Källor: och . BNP-tillväxten försvagas av ett beräknat omslag i lagercykeln. En del av efterfrågetillväxten kan tillgodoses genom avveckling av de lager som byggdes upp . Sysselsättningstillväxten begränsas till mätt i arbetade timmar och 16 000 personer mätt i antal sysselsatta. Den öppna arbetslösheten minskar en halv procentenhet till följd av att fler personer omfattas av arbetsmarknadspolitiska insatser. Den totala arbetslösheten stiger något. Diagram 2.4 ECU-index, 1996 Index 1991=100 Källor: och . 1995 1995 1996 1997 1998 1999 2000 1994- Differens3 20002 BNP 1 634,9 3,0 1,4 2,0 2,5 2,5 2,0 2,2 -0,1 Import 563,8 8,7 5,0 4,7 5,3 5,4 5,6 5,8 -0,9 Tillgång 2 198,7 4,3 2,3 2,7 3,2 3,2 2,9 3,1 -0,1 Privat konsumtion 853,5 0,3 0,8 1,7 2,2 2,4 2,2 1,6 0,1 Offentlig konsumtion 422,6-2,3 0,9 -1,1 -1,2 -0,8 -0,3 -0,8 -0,3 Stat 131,3 -4,5 5,2 -3,3 -1,8 -0,9 -1,0 -1,1 -0,6 Kommuner 291,3 -1,2 -1,0 0,0 -0,9 -0,7 0,0 -0,6 -0,1 Bruttoinvesteringar 237,810,610,0 2,4 7,4 6,1 4,0 6,7 -0,2 Näringsliv 171,6 24,5 10,9 2,1 6,8 7,0 4,7 9,1 -0,1 Bostäder 26,7-27,9 19,2 5,6 15,0 10,0 10,0 4,0 1,1 Myndigheter 39,4 1,6 0,1 1,1 3,5 -2,0 -6,2 -0,4 -2,4 Lagerinvesteringar117,5 0,5 -1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 -0,1 -0,1 Export 667,3 11,4 4,5 6,1 5,4 5,3 5,1 6,3 -0,4 Användning 2 198,7 4,3 2,3 2,7 3,2 3,2 2,9 3,1 -0,1 Inhemsk användning1 513,91,6 1,3 1,2 2,2 2,3 1,9 1,8 0,2 1 Förändring i procent av föregående års BNP. 3 Differens mot konvergensprogrammet. Källor: och . 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 1994- Differens2 20001 Timlön, kostnad 2,4 3,4 5,3 4,3 4,0 4,0 4,0 4,2 -0,1 KPI, genomsnitt 2,4 2,9 1,6 2,3 2,2 2,3 2,2 2,3 -0,5 Disponibel inkomst, real 1,1 -0,1 0,8 0,3 1,3 2,1 1,9 1,0 0,2 Industriproduktion 13,8 9,4 2,8 5,4 3,8 3,8 2,9 4,7 -0,3 Sparkvot, nivå 8,6 8,2 8,3 7,0 6,1 5,8 5,6 1,3 Öppen arbetslöshet 8,0 7,7 7,2 6,5 6,1 5,8 5,7 0,1 Arbetsmarknadspolitiska5,34,4 5,2 5,2 4,6 4,0 3,8 0,0 åtgärder Bytesbalans, % av BNP 0,3 2,1 1,8 2,5 2,5 2,7 2,7 -0,3 Svensk 5-årig ränta 9,0 9,9 7,8 7,2 7,0 7,0 7,0 -1,0 Tysk 5-årig ränta 6,2 6,0 5,2 5,5 5,8 6,0 6,0 -0,8 ECU-index (1991=100) 123,8126,1117,8115,0114,0114,0 114,0 0,0 2 Differens mot konvergensprogrammet. Källor: , , och . Flera faktorer talar för att den konjunkturavmattning som råder kommer att bli kortvarig. Den allmänt låga inflationstakten ger förutsättningar för att de internationella räntorna skall komma ned på lägre nivåer och därmed stimulera efterfrågan. Såväl i som väntas tillväxten bli betydligt starkare än . Den svenska ekonomin står väl att möta en ökad efterfrågan. De senaste årens investeringsnivå har medfört en utbyggnad av produktionskapaciteten som ger utrymme för en produktionsökning utan att detta skapar flaskhalsar. Inflationstakten förväntas ligga kvar på en låg nivå. Nettoexporten väntas ge ett betydligt större bidrag till BNP-tillväxten än . En ljusare bild av den framtida utvecklingen och lägre räntor bör medföra att hushållen sänker sin sparkvot och att den privata konsumtionen, trots vikande disponibel inkomst, växer . Enligt konvergenskriterierna för deltagande i monetära unionens tredje etapp skall prisökningstakten inte överstiga nivån i de tre medlemsländer som har den lägsta inflationstakten med . Vidare skall den långa räntan inte överstiga nivån i dessa länder med . Med den bedömning av den svenska ekonomin och utvecklingen i EU-länderna som kan göras kommer att kunna uppfylla dessa kriterier . Detsamma gäller kriteriet om växelkursstabilitet. Bedömningen av utvecklingen är mer osäker och bygger på modellbaserade kalkyler. Till grund för dessa kalkyler ligger ett antagande om en fortsatt förhållandevis god internationell utveckling, med en BNP-tillväxt på inom OECD-området. Utgångspunkten för kalkylerna är att det kvarstår ett gap mellan den faktiska produktionen och den produktionsnivå som är möjlig att uppnå genom högre sysselsättning utan att inflationstakten stiger. Detta gap förutsätts slutas , vilket ger utrymme för en BNP-tillväxt på vardera året. Under slutet av perioden växer BNP i takt med den långsiktiga trenden på . Med detta scenario växer sysselsättningen och den öppna arbetslösheten reduceras successivt för att uppgå till av arbetskraften. 3 Den offentliga sektorns finanser , då den offentliga sektorns utgifter översteg inkomsterna med eller av BNP, har det finansiella underskottet reducerats i snabb takt. Återhämtningen i ekonomin i kombination med de budgetförstärkande åtgärder som vidtagits hade t.o.m. förstärkt de offentliga finanserna med motsvarande av BNP. Målet för budgetpolitiken som det anges i konvergensprogrammet är att eliminera underskottet och nå balans mellan inkomster och utgifter . Vidare skall den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande- underskott understiga av BNP, vilket är det krav som konvergenskriterierna stadgar. Därtill skall statsskulden stabiliseras . Den kalkyl som gjordes i anslutning till konvergensprogrammet visade att dessa mål inte skulle vara möjliga att uppnå utan att vidta ytterligare budgetförstärkningar. Vid den förra avstämningen av programmet, , tydde däremot kalkylen på att konvergensprogrammets mål skulle vara möjliga att uppfylla inom ramen för beslutade och aviserade åtgärder. Diagram 3.1 Offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP Anm.: Den streckade kurvan anger finansiellt sparande efter hänsyn till budgetförstärkande åtgärder utöver konsolideringsprogrammet. Källor: , och . Det finansiella sparandeunderskottet beräknas ha uppgått till eller av BNP. Sparandeförbättringen kom därmed att bli starkare än vad som förutsågs i konvergensprogrammet. Inkomstutvecklingen låg i linje med konvergensprogrammets prognos, men de offentliga utgifterna minskade mer än beräknat. Ränteutgifterna blev, bl.a. till följd av räntenedgången, ca mindre. Även de offentliga utgifterna för konsumtion blev lägre än väntat. I volymtermer minskade den offentliga konsumtionen mot beräknade . Till viss del förklaras dock detta av en tidmässig omfördelning av försvarets planerade materielinköp och av löneutbetalningar till offentligt anställda. Förbättringen av det offentliga sparandet blev däremot svagare än vad bedömningen i föregående avstämning tydde på. Det finansiella sparandet blev sämre än vad som beräknades , främst till följd av att inkomsterna blev mindre än väntat. Detta förklaras bl.a. av att den privata konsumtionen och lönesumman inte utvecklades så starkt som förutsattes i novemberprognosen, vilket i sin tur innebar en långsammare tillväxt av skatteintäkterna. Tabell 3.1 Offentliga sektorns finanser Löpande priser Miljarder kr Procent av BNP 1995 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 983 59,6 60,1 62,8 62,5 62,3 61,8 62,0 Skatter och avgifter 824 50,0 50,4 53,3 53,5 53,5 53,4 53,7 Kapitalinkomster 94 5,8 5,7 5,3 4,9 4,7 4,4 4,4 Övriga inkomster 65 3,8 4,0 4,3 4,1 4,0 3,9 3,9 Utgifter 1 115 70,4 68,2 67,9 65,8 63,1 61,2 60,2 Hushållstransferingar 397 25,6 24,3 23,3 22,5 21,6 21,1 20,8 Övriga transfereringar 130 7,5 7,9 7,4 7,1 6,6 6,3 6,0 Ränteutgifter 116 6,8 7,1 7,5 7,3 6,8 6,5 6,4 Konsumtion och 472 30,5 28,9 29,7 28,9 28,1 27,4 27,1 investeringar Finansiellt sparande-132-10,8 -8,1 -5,1 -3,3 -0,8 0,6 1,8 Stat -144 -12,1 -8,8 -6,0 -3,5 -1,0 0,2 1,4 Socialförsäkring 18 1,7 1,1 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 kommun -6 -0,3 -0,4 0,0 -0,6 -0,6 -0,3 -0,1 Primärt sparande1 -109 -9,8 -6,7 -2,8 -0,8 1,3 2,6 3,8 Nettoskuld 454 23,7 27,7 32,0 33,2 32,6 30,8 28,2 Konsoliderad bruttoskuld 1 302 79,3 79,7 81,6 81,3 78,6 74,9 71,0 Statsskuld 1 386 84,4 84,8 86,8 85,8 82,5 78,5 74,3 BNP, nivå (mdr kr) 1 525 1 6351 684 1 761 1 851 1 942 2 025 1 Finansiellt sparande exklusive kapitalinkomster och ränteutgifter. Källor: , och . Trots konjunkturavmattningen beräknas de offentliga finanserna påtagligt förstärkas även . Förbättringen ligger i linje med den som förutsågs vid förra avstämningen. Den offentliga sektorns skatte- och avgiftsintäkter hålls uppe av förhållandevis stora löneökningar. Detta tillsammans med höjningar av fastighetsskatt och allmän sjukförsäkringsavgift bidrar till att skattekvoten (skatter och avgifter som andel av BNP) stiger med . En omläggning av uppbörden av mervärdesskatt bidrar också till att tillfälligt höja skattekvoten 1996. Besparingar inom transfereringssystemen och en minskad arbetslöshet medför att de offentliga transfereringarna till hushållen i reala termer blir lägre än . Tidsförskjutningen av försvarsinköp medför att den statliga konsumtionen ökar. Konsumtionen i kommuner och landsting minskar i volymtermer med , men förhållandevis höga lönekostnadsökningar gör att konsumtionsutgifterna ändå ökar snabbare än BNP. Det finansiella sparandeunderskottet beräknas 1996 uppgå till eller av BNP, vilket är vilket är ungefär detsamma som beräknades i konvergensprogrammet , men mer än vid avstämningen . Med den återhämtning i konjunkturen som prognoserna nu visar beräknas det offentliga sparandet öka med motsvarande av BNP eller ca . Höjda energiskatter och höjd allmän sjukförsäkringsavgift gör att skattekvoten bibehålls på en oförändrad nivå jämfört med . Sparandeförstärkningen ligger, till skillnad , främst på utgiftssidan. Såväl transfereringar till hushållen som den offentliga konsumtionen minskar i reala termer. Det successivt för-bättrade sparandet bromsar ökningen av den offentliga sektorns skulder och ränteutgifterna stabiliseras mätt som andel av BNP. Diagram3.2 Offentliga sektorns inkomster och utgifter Procentuell andel av BNP Källor: , och Finansdepartet. Förstärkningen av det offentliga sparandet beräknas, trots en svagare ekonomisk tillväxt, både 1996 och 1997 bli av samma omfattning som prognosen vid förra avstämningen. Men genom att utgångsläget blev sämre än vad som antogs kommer det finansiella sparande-underskottet enligt den bedömning som kan göras att uppgå till av BNP och därmed överstiga målet om ett underskott av BNP. är bedömningen mer osäker. Med gällande regler och aviserade åtgärder beräknas den offentliga sektorns inkomster öka i takt med BNP. Effekter av besparingsåtgärder och en sjunkande arbetslöshet reducerar transfereringsutgifterna med i reala termer. En ansträngd finansiell situation i den kommunala sektorn beräknas medföra att kommunerna drar ned sin konsumtion med . Utgiftsnedgången är emellertid inte tillräcklig för att uppnå målet med offentlig ekonomi i balans. Beräkningarna tyder på att ett underskott på ca eller av BNP kommer att kvarstå 1998. Det kan dock noteras att det primära sparandet, dvs. finansiellt sparande exklusive kapitalinkomster och ränteutgifter, beräknas uppvisa ett överskott på 1998. Den bedömning av de offentliga finanserna som kan göras överensstämmer i stort sett med den som gjordes i konvergensprogrammet. För att uppnå målen för det offentliga sparandet krävs tillkommande åtgärder utöver de som ingår i konsolideringsprogrammet. Tabell 3.2 Offentliga finanser Löpande priser Differenser mot konvergensprogrammet i procentenheter av BNP 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster -0,5 -0,5 1,6 1,1 0,3 0,1 0,4 Utgifter -0,1-1,4 1,5 0,8 0,2 -0,7 -0,8 Finansiellt sparande-0,40,9 0,1 0,3 0,1 0,8 1,2 Primärt sparande -0,2 0,5 0,0 0,3 0,1 0,7 1,0 Nettoskuld 0,4 -3,6 -2,4 -2,5 -2,1 -2,6 -3,0 Konsoliderad bruttoskuld1 0,2-4,6-3,2 -2,6 -2,7 -3,8 -4,5 Statsskuld -0,4 -5,4 -4,5 -4,5 -5,2 -6,8 -8,0 1 Enligt definitionen i Maastricht-villkoren. I den ekonomiska vårpropositionen redovisar regeringen förslag till åtgärder för att förstärka de offentliga finanserna utöver de som ingår i konsolideringsprogrammet. Dessa åtgärder har inte beaktats i prognosen . De föreslagna åtgärderna jämte ränteeffekter av tidigare aviserade utförsäljningar beräknas medföra att underskottet med viss marginal understiger av BNP och att balans kan uppnås . Med dessa åtgärder beräknas det finansiella sparandeunderskottet uppgå till av BNP 1997 och en balans kunna etableras . Tabell 3.3 Offentliga finanserna efter åtgärder utöver konsolideringsprogrammet 1996 1997 1998 1999 2000 Finansiellt sparande-5,1 -2,7 0,0 1,2 2,4 Konsoliderad bruttoskuld80,779,4 75,4 71,6 67,5 Det konsolideringsprogram som redovisades i konvergensprogrammet omfattar åtgärder som sammantagna ger en förstärkning av de offentliga finanserna med mätt i 1994/prisläge. Denna siffra avser nettoeffekten av åtgärderna, dvs. när hänsyn har tagits till att minskade trans- fereringar också medför lägre skatteintäkter. Mätt i relation till BNP beräknas konsolideringsprogrammet ge effekt på offentliga sparandet enligt följande: År Sammantagen effekt 1995 1996 1997 1998 Dessa uppgifter anger konsolideringsprogrammets omfattning i termer av beräknade direkta effekter av inkomstförstärkningar och utgiftsminskningar. De kan inte tolkas som den totala effekt åtgärderna har på den offentliga sektorns underskott. Även om åtgärderna i sig medför en stramare finanspoltik skulle den ekonomiska utvecklingen vid frånvaro av konsolideringsprogram med stor sannolikhet varit betydligt sämre bl.a. till följd av högre räntor. har fattat principbeslut om hela konsolideringsprogrammet. Principbeslutet innebär att belopp och område där budgetförstärkningar skall ske är fastlagda. För vissa delar av konsolideringsprogrammet behövs dock ytterligare konkretiseringar och riksdagsbeslut innan förstärkningen kan sägas vara fullt ut beslutad. Av tabell 3.5 och bilaga 1 framgår det aktuella beslutsläget för konsoli- deringsprogrammet. Av det totala programmet på föreligger nu riksdagsbeslut på åtgärder som beräknas ge budgetförstärkningar på nära . Det är en ökning med sedan föregående avstämning. Främst är det på inkomstsidan som tidigare aviserade besparingar nu beslutats av . Regeringen har till lämnat förslag till åtgärder som ger budgetförstärkningar på ytterligare . Detta gäller bland annat höjningen av den allmänna sjukförsäkringsavgiften med en procentenhet respektive . Vidare föreligger preciserade förslag till besparingar för . Tabell 3.4 Konsolideringsprogrammets förstärkning av de offentliga finanserna, effekt 1998 1994/priser Inkomstökningar 55,7 Därav följande utgiftsökningar -0,5 Inkomstökningar netto 55,2 Utgiftsminskningar 69,2 Därav följande inkomstminskningar -6,8 Utgiftsminskningar netto 62,4 Totalt enligt konvergensprogrammet 117,6 Tabell 3.5 Beslutsläget vad avser konsolideringsprogrammet Nettoeffekt , 1994/priser Preciserade beslut fattade 47,9 52,0 99,9 av Av regeringen preciserade9,4 2,5 11,9 beslut Aviserade beslut 0,0 5,7 5,7 Totalt 57,3 60,2 117,6 I den ekonomiska vårpropositionen aviserar regeringen ytterligare budgetförstärkande åtgärder. Dessa omfattar både utgiftsnedskärningar och vissa inkomstförstärkningar. Sammantaget beräknas de förstärka de offentliga finanserna med ca . Därtill beräknas inkomsterna kunna öka till följd av beslut om extraordinära inleveranser från statliga bolag. Budgetförstärkningarna medför att den offentliga sektorns upplåning reduceras och därmed reduceras ränteutgifterna .