prop · GJ0376 · 1996-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1995/96:76 Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Medlemskapet i EU innebär att omfattas av EG:s kvotsystem för mjölk. En överenskommelse mellan staten och () har träffats som innebär att parterna åtar sig att intill ett belopp om betala hälften vardera av den eventuella tilläggsavgift som kan bli följden av att mjölkproduktionen under /96 överskrider den landskvot som har tilldelats. Statens ansvar är således begränsat till högst . Avgift som därutöver kan bli aktuell betalas av LRF. Som medlem i EU skall införa ett stödprogram för plantering av skog på . I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att vidta de beskrivna åtgärderna och godkänner att medel disponeras för åtgärderna. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Ärendet och dess beredning................................. 3 3 Allmänna utgångspunkter.................................... 4 4 Finansieringen av en eventuell tilläggsavgift.............. 5 5 Ett svenskt program för skogliga åtgärder inom jordbruket inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2080/92..................... 7 Bilaga Överenskommelse mellan staten och () om finansiering av en eventuell tilläggsavgift för överskridande av mjölkkvot inom EU............................................. 10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................................. 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. bemyndigar regeringen att godkänna överenskommelsen med om åtgärder under /96, 2. godkänner att eventuella tilläggsavgifter som kan bli följden av attSveriges landskvot för mjölkproduktion överskrids under kvotåret1995/96 får betalas från nionde huvudtitelns anslag Miljöersättningarinom jordbruket intill ett belopp av högst , 3. bemyndigar regeringen att utarbeta ett förslag till svenskt program enligt rådets förordning (EEG) nr 2080/92 om inrättande av ett EGstödprogram för skogliga åtgärder inom jordbruket, 4. godkänner att medel för de skogliga åtgärderna disponeras frånnionde huvudtitelns anslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. 2 Ärendet och dess beredning Inom EG infördes ett system med mjölkkvoter för att begränsa mjölkproduktionen och hålla uppe producentpriserna. Systemet innebär att varje medlemsland har en nationell kvot och att medlemslandets mjölkproducenter har individuella kvoter inom ramen för den nationella kvoten. Överskrids landets kvot skall de producenter som har bidragit till detta betala en tilläggsavgift för den mjölkmängd med vilken kvoten har överskridits. Tilläggsavgiften uppgår till av riktpriset på mjölk. har från och med /96 en nationell mjölkkvot på mjölk med en fetthalt av . I förhandlingarna om medlemskap i gavs möjlighet att låta kvotfördelningen till producenterna anstå till /97. Detta innebär emellertid inte att skyldighet att erlägga tilläggsavgift om mjölkproduktionen överstiger landskvoten bortfaller. Från svensk sida har strävan varit att bestämma individuella kvoter redan för det första medlemskapsåret. Under riksdagsbehandlingen av propositionen 1994/95:19 medlemskap i unionen, uttalade sig jordbruksut- skottet i frågan i sitt yttrande till utrikesutskottet (bet. 1994/95:UU5). pekade på att ett tidsödande detaljarbete förestod för att fördela mjölkkvot på de produktionsplatser som levererar mjölk. Enligt utskottet talade praktiska skäl för att tidpunkten för tillämpningen av borde senareläggas till . En slutlig kvotfördelning har dock inte kunnat genomföras. För att undvika en neddragning av mjölkproduktionen vill regeringen utnyttja det friår som har fått i förhandlingarna om medlemskap i . Regeringen har träffat en uppgörelse med () som innebär en delad finansiering av den tilläggsavgift som måste betalas om överskrider sin nationella mjölkkvot. Överenskommelsen, som gäller under förutsättning av regeringens godkännande sedan har fattat de beslut som behövs, finns i bilagan. I det följande tas upp frågan om bemyndigande för åtgärder som föranleds av att utnyttjar friåret enligt anslutningsavtalet. Genom medlemskapet i EU är förpliktat att vidta vissa s.k. kompletterande åtgärder som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken. Till dessa åtgärder hör bl.a. ett miljöprogram för jordbruket för vilket det ges ett omfattande stöd som medfinansieras av EG. Ytterligare en sådan åtgärd är EG:s program för skogliga åtgärder inom jordbruk. Regeringen behandlar i det följande frågan om införandet av ett sådant program i . EU:s mjölkkvotsystem regleras av rådets förordning nr (EEG) 3950/92 av om införandet av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter samt av kommissionens förordning nr (EEG) 536/93 av om tillämpningföreskrifter för tilläggsavgiften för mjölk och mjölkprodukter. Systemet innebär att varje mjölkproducent tilldelas en kvot som företagets årliga mjölkproduktion inte får överskrida. Dessa indidviduella kvoter härrör ur en nationell kvot som tilldelas medlemslandet. Producenten tar en risk om företagets produktion överskrider mjölkkvoten eftersom en tilläggsavgift skall betalas om den nationella kvoten överskrids. Regeringens förordning (1994:1714) om mjölkkvoter m.m. trädde i kraft . Samtliga mjölkproducenter skall enligt förordningen få tillgodoräkna sig en kvot som motsvarar ett genomsnitt av den egna produktionen . De som har börjat med mjölkproduktion kan istället begära att få sin kvot beräknad efter antalet godkända koplatser multiplicerade med antingen den egna genomsnittliga produktionen per ko eller den genomsnittliga avkastningen enligt den s.k. kokontrollen /93. Den framräknade mjölkmängden skall reduceras med en självrisk. Mjölkproducenter som har ökat sin produktion antingen genom att fylla tomma, befintliga platser med kor eller genom att göra en om- eller tillbyggnad som ger ytterligare koplatser kan få sin kvot beräknad på ett liknande sätt. Utökningen beräknas och läggs till den avkastning som producenten hade innan utökningen skedde. Antalet utökade koplatser multipliceras med genomsnittlig avkastning i kokontrollen /93 eller med den egna genomsnittliga avkastningen per ko . Den kvantitet som räknats fram reduceras sedan med en självrisk. Producenter av ekologisk mjölk drabbas inte av någon självrisk. Alla företag skall uppfylla de miljökrav som gäller för mjölkproducenter för att bli tilldelade mjölkkvot. I förordningen om mjölkkvoter m.m. har det uppdragits åt att administrera kvotsystemet och fördela kvoterna. Om det återstår någon del av landskvoten att fördela efter det att den första fördelningen har genomförts i enlighet med förordningens regler skall föreskriva hur denna kvantitet skall fördelas. Verket skall härvid särskilt beakta behoven i norra . kommer även att vara den myndighet som administrerar en omfördelning av mjölkkvoterna genom t.ex. köp och försäljning av mjölkkvoter. har fördelat preliminära kvoter till samtliga producenter på grundval av deras genomsnittliga produktion . De mjölkproducenter som har börjat att producera mjölk har fått preliminära besked om kvottilldelning. Kvotbesked har skickats till de flesta mjölkproducenter som har utökat sin produktion . Handläggningen har dragit ut på grund av att många av ansökningarna inte har varit kompletta. Dessutom har många mjölkproducenter begärt omprövning av Jordbruks- verkets preliminära besked. 4 Finansieringen av en eventuell tilläggsavgift ----------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En överenskommelse föreligger som innebär| | att staten och åtar sig att | | gemensamt betala hälften vardera av den eventuella tillägg- | | savgift som kan bli följden av att mjölkproduktionen under | | /96 överskrider den landskvot som har | | tilldelats. bör | | 1. bemyndiga regeringen att godkänna överenskommelsen, | | 2. godkänna att regeringen för detta ändamål får disponera medel| | från anslaget B 11. Miljöersättningar inom jordbruket. Skälen för regeringens förslag: I finns det ca 18 000 mjölkproducenter som skall tilldelas en mjölkkvot. För har detta inneburit ett omfattande arbete som har tagit stora resurser i anspråk. Det är inte oväntat att detta arbete tar tid. Erfarenheter från andra länder visar att fördelningen av mjölkkvoter är en tidskrävande uppgift. Mjölkproduktionen är beroende av många faktorer som producenten inte kan påverka. Dessutom varierar produktionen relativt kraftigt. Det krävs därför ett grundligt arbete för att fördelningen av mjölkkvoter skall bli så rättvis som möjligt. har sänt ut preliminära besked om mjölkkvoten till mjölkproducenterna. Dessa kvoter är baserade på företagens genomsnittliga produktion . De mjölkproducenter som har önskat få sin kvot beräknad efter andra principer har fått ansöka om detta. har tagit emot ca 10 000 sådana ansökningar, vilket innebär att över hälften av mjölkproducenterna framfört önskemål om särskild beräkning av kvottilldelning. Det har föranlett ett betydande arbete att behandla dessa ärenden och i ett inte obetydligt antal av dem har behövt samla ett mycket omfattande underlagsmaterial innefattande kompletterande information. Ca 1 000 producenter som har ansökt om att få sin kvot beräknad enligt de principer som gäller för dem som börjat producera mjölk . Ca 4 600 ansökningar avser producenter som ökat produktionen . Ytterligare ca 3 900 producenter har begärt omprövning av preliminära kvoter som baseras på genomsnittet av produktionen . Skälen för omprövning är många, allt från sjukdomar i besättningen som leukos och BVD (bovint virus diarré) till mjölkproducentens egen hälsa. Fördelningsarbetet är omfattande på grund av systemets komplexitet. Den slutliga fördelningen av mjölkkvoter är därför kraftigt försenad. Förseningen har lett till konsekvenser för den svenska mjölkproduktionen och i förlängningen även för mejeriindustrin. Uppgifter visar att antalet insemineringar har minskat. För vissa producenter har utslaktning varit ett alternativ till att dra ned produktionen. För att anpassa den svenska mjölkproduktionen till den nationella kvoten måste produktionen minska under /96 jämfört med produktionen . Flertalet mjölkproducenter har emellertid, av rädsla att drabbas av den höga tilläggsavgiften, kraftigt dragit ned sin produktion. Deras oro för att producera för mycket mjölk skulle kunna leda till att inte fyller den nationella kvoten under /96 vilket ger ogynnsamma effekter på arbetsmarknad, lönsamhet och exportförutsättningar. Regeringen anser det önskvärt att de svenska mjölkproducenterna får en så smidig övergång till det nya mjölkkvotsystemet som möjligt. För att åstadkomma detta bör utnyttja friårets möjlighet att avstå från att fördela den nationella kvoten på den enskilde producenten. En sådan åtgärd innebär att producenten inte blir betalningsansvarig för en överproduktion vid det egna företaget. Härigenom kan den oro som finns dämpas och neddragningen av produktionen hejdas. Åtgärden kan bedömas leda till en produktion som är tillräckligt stor för att skall fylla sin landskvot. Det finns emellertid fog för bedömningen att produktionskapaciteten inte är större än att det totala resultatet bör bli att landskvoten inte överskrids. Regeringen har mot den beskrivna bakgrunden tagit upp överläggningar med LRF om en delad finansiering av den tilläggsavgift som kan uppkomma om den totala mjölkproduktionen i överskrider den nationella kvoten. En överenskommelse med LRF har undertecknats. Överenskommelsen innebär att staten och LRF åtar sig att gemensamt - intill ett belopp av högst - betala hälften vardera av den eventuella tilläggsavgift som kan bli följden av att mjölkproduktionen under /96 överskrider den kvot som tilldelats. Kostnaderna för en tilläggsavgift utöver denna nivå betalas av LRF. Statens åtagande är följaktligen begränsat till högst . Om mjölkproduktion inte överstiger den nationella kvoten på under /96 betalas således ingen tilläggsavgift och den statliga garantin behöver inte infrias. I det fall som tilläggsavgift kommer att utkrävas, bör statens andel av kostnaderna få belasta nionde huvudtitelns anslag Miljöersättningar inom jordbruket. De nu beräknade utgifterna för miljöersättningar /96 blir lägre än vad som anvisats under anslaget. Regeringen gör bedömningen att även om statens åtaganden beträffande tilläggsavgift skulle behöva infrias fullt ut så skall detta inte innebära kostnader för staten utöver det budgeterade beloppet under anslaget. 5 Ett svenskt program för skogliga åtgärder inom jordbruket inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2080/92 ----------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: bör | | 1. bemyndiga regeringen att utarbeta ett förslag till | | svenskt program enligt rådets förordning (EEG) nr 2080/92 om | | inrättande av ett EG stödprogram för skogliga åtgärder inom | | jordbruket, | | | | 2. godkänna att medel för de skogliga åtgärderna disponeras från| | nionde huvudtitelns anslag Omställningsåtgärder i jordbruket | | m.m. Programmet får kosta högst för en | | fyraårsperiod, varav EG medfinansierar hälften. Skälen för regeringens förslag: Genom EU-medlemskapet får en möjlighet att vidta olika strukturåtgärder för jordbruket inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. , i samband med den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, infördes som ett nytt inslag i politiken, s.k. kompletterande åtgärder. Av dessa åtgärder har utarbetat ett miljöprogram för jordbruket. måste emellertid också införa ett nationellt program för skogliga åtgärder inom jordbruket inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Enligt förordningen skall med- lemsstaterna genomföra en stödordning med hjälp av fleråriga program. Bidrag kan lämnas för skogsplantering på åker, för underhållskostnader och inkomstbortfall till följd av skogsplantering samt för vissa förbättringar av befintlig skogsmark. EG:s medfinansiering av stödet är . Medlemsländerna skall dock själva föreslå den inriktning och tillämpning av programmet som man avser att införa. Miljö- och landskapsfrågorna har stor tyngd i den rådande livsmedels-po- litiken. Redan i beslut om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327) angavs ett miljöpolitiskt mål. Miljömålet för jordbrukssektorn är bl.a. att slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap samt att bevara den biologiska mångfalden och landskapets kulturvärden. Ett stöd för skogsplantering på bör utformas i linje härmed. En sådan utformning av stödet var också utgångspunkten i medlemskapsförhandlingarna där fick stöd för att områden med låg andel jordbruksmark kan uteslutas från beskogningsprogrammet. Det svenska jordbrukslandskapet skiljer sig i många avseenden från det övriga . utgörs av landareal av och av betesmark. Andelen jordbruksmark har minskat markant . Nedläggning av sådan mark har framför allt skett i skogs- och mellanbygder. Att genom ytterligare skogsplantering ta mark ur jordbruksproduktion är därför, främst från miljösynpunkt i vid mening, inte önskvärt i områden där det öppna landskapet redan är begränsat till sin omfattning. I norra och i skogsbygder lämnas dessutom miljöstöd för att bibehålla landskapet öppet. I slättbygderna kan situationen vara annorlunda.Värdet av beskogning av sådan kan öka om slättlandskapet tillförs variation. Lanskapsbilden och den biologiska mångfalden gynnas. För att beakta miljömålet för den svenska skogspolitiken bör åtgärderna syfta till att skapa en lövskog med flera arter av inhemska trädslag. Tätorter- nas behov av rekreationsområden kan i detta sammanhang också nämnas som en av utgångspunkterna för hur stödet utformas. Vid utformningen av regler för stödet bör stor tonvikt läggas vid natur- och kulturmiljövärdena i odlingslandskapet. Stöd får inte beviljas till åtgärder som innebär att värdefulla natur- och kulturmiljöer förstörs. En ökad skogsplantering i slättbygderna, särskilt i helåkersbygder, kan om den utformas på ett riktigt sätt bidra till att öka den biologiska mångfalden och i vissa fall återställa eller förtydliga kulturmiljövärdena i odlingslandskapet. Även odlingslandskapets betydelse för rekreation och friluftsliv kan förbättras, särskilt i tätortsnära områden. Exempel på lämpliga åtgärder är anläggning av skiktade bryn i övergångszonen mellan skog och åker. Sådana övergångszoner gynnar viltet och den biologiska mångfalden i form av en ökad artrikedom. Stödet är således avsett att bidra till att uppfylla miljömålen inom jordbrukspolitiken och skall riktas till sådana områden i södra och slättbygder där skogsplantering är önskvärd av miljöskäl. Det är därvid viktigt att stödet samverkar med det redan beslutade miljöprogrammet för jordbruket, så att optimal miljönytta kan uppnås vid varje åtgärd. Tekniska och administrativa erfarenheter från hanteringen av det svenska anläggningsstödet för bl.a. skogsplantering på åker kan utnyttjas vid den närmare utformningen (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327). Det föreslagna nya stödet skall inte kunna beviljas för åtgärder som tidigare beviljats stöd. Den nationella delen av kostnaden för stödet föreslås belasta nionde huvudtitelns anslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. Därvid bör de medel som avsatts till anläggningsstöd men som inte bedöms komma att tas i anspråk för detta ändamål kunna utnyttjas. Sammanlagt bör för programmet beräknas ett högsta belopp av för en fyraårsperiod inklusive medfinansiering från EG-budgeten. Medlen för programmet anvisas som anslagsposter under nionde huvudtitelns anslag Miljöersättningar inom jordbruket respektive under anslaget Från EG-budgeten finansierade miljöersättningar. Överenskommelse mellan staten och () om finansiering av en eventuell tilläggsavgift för över-skridande av mjölkkvot inom EU. har tilldelats en årlig mjölkkvot inom EU på . Ett överskridande av denna kvot medför enligt en skyldighet att till EU erlägga en tilläggsavgift motsvarande av riktpriset på mjölk. Kvoten skall fördelas mellan de enskilda mjölkproducenterna. En eventuell tilläggsavgift betalas av producenten, om kvoten sedermera överskrids. Någon definitiv fördelning på producenterna har dock ännu inte kunnat göras. Vid sitt medlemskap i fick möjlighet att avvakta med den individuella kvotfördelningen till . för jordbruksfrågor har vid sitt möte förklarat att finansieringen av en eventuell tilläggsavgift för innevarande kvotår får hanteras av i enlighet med nationella regler. Mellan staten och LRF träffas följande överenskommelse. Staten och LRF åtar sig gemensamt att intill ett belopp av högst betala hälften vardera av den eventuella tilläggsavgift som kan bli följden av att mjölkproduktionen under /96 överskrider den kvot som tilldelats. Kostnaderna för en tilläggsavgift utöver denna nivå betalas av LRF ensamt. Statens åtagande är således begränsat till högst . Denna överenskommelse gäller under förutsättning av regeringens godkännande sedan fattat de beslut som behövs. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1995/96:76 Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m.